GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רמי גרינברג: אומרים שצריכים להעלות את היצע יחידות הדיור כדי שעלות יחידות הדיור יירדו.
<רמי גרינברג: אם אתה לא בונה ואין היצע, אז אל תתפלאו שיש מחירי דירות גבוהים, ורוצים להוזיל את מחירי הדירות.
<רמי גרינברג: אבל פתח תקווה אני חושב שתרמה תרומה משמעותית את חלקה בכל מה שקשור לכמות יחידות הדיור.
<רמי גרינברג: כיום, יש לי פה מסמכים רשמיים, כיום במספר תכניות בתוך פתח תקווה, צפון העיר פתח תקווה, כפר גנים ג', פארק קפלן, טכניון רמת סיב, נווה גן, בשכונת האצטדיון, בנחלים, בשיפר, בכפר אברהם, מתחם ליפקיס, בעמישב עצמה שזה עוד קרוב מאוד למתחם סירקין, יש יחידות דיור מאושרות 22,666 וזה נכון לפני שנה.
<רמי גרינברג: טרם נבנו מתוך ה-22,000, 15,465, אז פתח תקווה תרומתה לכל מה שקשור להיצע הדירות תרמה מעל ומעבר.
<רמי גרינברג: מתוכננות בפתח תקווה מתוך ה-22,000, כמעט 16,000 שעוד לא נבנו, בלי מה שרוצים לבנות בסירקין, זה לגבי הכמות.
<רמי גרינברג: בנוסף לזה, יש במתחמי פינוי בינוי בתוך העיר יש כמעט עוד 1,500 יחידות דיור שאמורים להיבנות.
<רמי גרינברג: יש תכניות בהפקדה שעוד לא אושרו, יחידות מוצעות עוד כ-7,000 יחידות דיור.
<רמי גרינברג: אנחנו מגיעים פה קרוב ל-25,000 יחידות דיור שאמורים להיבנות בפתח תקווה מלבד מתחם סירקין, זה כמות אדירה, בלתי נתפסת בכל רחבי העיר.
<רמי גרינברג: הדגש שפתח תקווה לא תורמת את חלקה לבניית דירות במרכז, זה פשוט טעות, תרמה מעל ומעבר.
<רמי גרינברג: היום פתח תקווה לא מסוגלת לתת את השרות הטוב מבחינה הזאת לתושבים שנקלטים.
<רמי גרינברג: לא חכמה לבוא ולקלוט את התושבים ואחרי זה אין להם את השרות.
<רמי גרינברג: אחרי זה כולם מתדפקים על משרדי העירייה, פה אין גן, ופה אין מספיק גינה ציבורית, ואין תחנת אוטובוס, ואין מספיק קווים, ואלף ואחד שירותים שהעירייה צריכה לתת, מתנ"סים, בתי כנסת, מקוואות, דברים שהעירייה צריכה לתת, לא נותנת.
<רמי גרינברג: כך לדוגמה מתחם נחלים, בונים אותו עכשיו בסמוך למתחם סירקין, בניינים שאני לא יודע כמה מאות או אלפי יחידות דיור – 1,200, לא מתנ"סים, לא מקוואות, לא כלום, אין שירותים מינימליים כבר למה שנבנה, למה שכבר קיים, אז הוסיפו כזו כמות של יחידות דיור.
<אביהו סופר: תן דוגמה של שכונת נווה גן של 6,500 יחידות דיור בלי גינה ציבורית אחת.
מירי רגב: אני לא רוצה להתעסק עכשיו בגינות ציבוריות.
<רמי גרינברג: מירי, אני ציינתי בפנייך שפתח תקווה יש לה עוד 25,000 יחידות דיור בקנה מלבד סירקין, מלבד ה-70,000 בתי אב.
מירי רגב: הלוואי, וכמה שיותר בתים ייבנו וזוגות צעירים יהיה להם לקנות דירה במחירים מוזלים.
<רמי גרינברג: הבעיה שזה לא דיור לזוגות צעירים, והם לא מוזלים.
<רמי גרינברג: באם המושבות, כמו שאמר אביהו, יש שם מלא זוגות צעירים, ודחפו אותם בבנייני רבי קומות של 30 קומות, אין להם חניות, ואין מספיק בתי ספר, ואין להם מספיק פעילות תרבות, ואין להם מספיק כלום, הם לא מקבלים את השרות.
<רמי גרינברג: אחרי זה רק מתמרמרים, אז נכון, יש להם דירה, גם בדרום יש סככות ויש פחונים שנותנים קורת גג, אבל לא נותנים שרות כמו שצריך לתת - לא חכמה לתת קורת גג, צריך לתת את השרות שצריך.
<רמי גרינברג: מירי, אני רוצה להסב את תשומת ליבך, יש פה גם תחשיב מסודר שעשו שמאים שאומר, לדוגמה על 6,000 יחידות דיור, ההוצאה בגין יחידת דיור לשנה של העירייה זה 15,000 שקל.
<רמי גרינברג: ההכנסה מיחידת דיור לשנה, ארנונה וכו' זה 5,000 שקל פחות או יותר הפסד מיחידת דיור לשנה 10,000, תעשי כפול 6,000, ייצא לך פה 60 מיליון, הפסד של העירייה בשנה על כל מה שהיא צריכה להוציא על 6,000.
<רמי גרינברג: על 12,000 יחידות דיור זה 120 מיליון.
<רמי גרינברג: כל שנה העירייה מפסידה על כל יחידת דיור בשירותים שהיא נותנת המינימליים 10,000 שקלים.
מירי רגב: בוא לא נדבר על מה העירייה מפסידה מזה, ההיפך הוא הנכון, העירייה רק מרוויחה.
<רמי גרינברג: לא, מירי.
<רמי גרינברג: היטל השבחה וכל הדברים האלה זה לטובת הבינוי, נכון שבנו את מחלף עמישב, נכון שבנו את מחלף שערייה, ופתרונות שנתנו לכבישי רוחב לארץ כולה מכביש 6 לתל אביב, ולא לעיר פתח תקווה.
<רמי גרינברג: אז נכון שיש גם פארק נחל הירקון, פארק ענק שאפילו לא צריכים להשקיע בו שקל, אבל זה בדיוק מה שאני אומר עוד פעם, עדיין הבעיה היא בכמות יחידות הדיור הרבה שיש בעיר, הצפיפות, איך זה יעמיס על כל מה שקשור לשכונות בסמוך, ועל כל העיר ועל כל השירותים בעיר, ואסור להתעלם מזה.
<רמי גרינברג: לא לדחוף העיקר, ולהגיד שפתח תקווה לא תרמה, אמרתי, יש 25,000 יחידות דירות בקנה.
<רמי גרינברג: מנכ"ל העירייה שיושב פה – לקחו עכשיו גם חברה חדשה מטעם העירייה.
<רמי גרינברג: לקחו חברה חדשה בעלות של כמה כדי להציג תכנון אפשרי אמתי לטובת סירקין.
<רמי גרינברג: אני חושב שחשוב שבאמת ייקחו את זה בחשבון, שזה כולל גם כן לראות הגדלת השטחים.
<רמי גרינברג: קחי דוגמה, את אומרת שטחים חומים של ציבור.
<רמי גרינברג: אם המושבות, או השכונות החדשות, נתנו שם שטחי ציבור בצורה שאמרו מבחינה מספרית זה מה שמצריך, זה מה שטוב.
<רמי גרינברג: יש שם חסרון אדיר, צריך להגביל את השטחים החומים, להעביר את המתחמים המסחריים שיצמצמו את מה שנקרא הפער הזה בהפסדים שיש לעירייה על הוצאות שיש, לא בגלל שהעירייה תרוויח את הכסף, תוכל בכסף הזה לתת שירותים לתושבים, אז לקחו את זה בחשבון.
<רמי גרינברג: צריך להבין שאי אפשר לחנוק את פתח תקווה, קחי בחשבון מירי, ואת תושבת ראש העין, בראש העין הסמוכה הולכים לבנות 15,000 יחידות דיור.
<רמי גרינברג: השכונה הזאת מוקמת הכי סמוך לראש העין בתוך פתח תקווה.
<רמי גרינברג: גם אם ימצאו פתרונות הם יזרמו לכיוון המחלפים לראש העין.
<רמי גרינברג: מפה, מפתח תקווה נזרים אלפי יחידות דיור, מראש העין יחידות דיור חדשים, כל האזור הזה יהיה פקוק, חנוק, ובלתי נסבל.
<רמי גרינברג: אנחנו מבקשים שישתפו גם את נציגי השכונות בכל הוועדות שמתקיימות.
<אביהו סופר: גם את מועצת העיר.
<רמי גרינברג: את מועצת העיר כמובן.
<רמי גרינברג: וגם שייקחו בחשבון שפתח תקווה תרמה את חלקה להוזלת מחירי הדיור, ובתוך המתחם הזה אם אפשר להוסיף - - -
מירי רגב: אם באתם רק לדבר, אז לא נקבל תשובות.
<רמי גרינברג: מלה אחרונה.
<רמי גרינברג: בתוך המתחם הזה, יש פה מסמך, אני יכול לשלוח אותו.
<רמי גרינברג: קודם כל מינימום של יחידות דיור, מתוך המינימום דיור לזוגות צעירים של פתח תקווה, דברים כאלה לקחת בחשבון שבאמת יתנו מענה לכל האוכלוסייה.
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות של משרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: נתחיל עם משרד הפנים, מה מתוכנן שם.
מירי רגב: איך אתם מתכננים בעצם את התכנון עבור משרד הביטחון?
<דניאלה פוסק: קודם כל אני אדייק, ואני אסביר בדיוק את המסגרת שאנחנו עובדים בה.
<דניאלה פוסק: אנחנו כמובן מתוקף של מספר החלטות ממשלה ברצף מ-2008 עד 2013 שמגדירות פעם אחת את הצורך בהקמת מחנות צה"ל בדרום המדינה, פינויים ולטובת הקמה של מגורים באזורי הביקוש, וזאת לאור המשבר הקיים.
<דניאלה פוסק: החלטת הממשלה הטילה על משרד הפנים בשיתוף עם מינהל מקרקעי ישראל, עם משרד הביטחון, עם משרד הביטחון, עם משרד השיכון את התכנון של השטחים המתפנים, והיא קבעה בדיוק את המחנות שבהם אמור להתבצע התכנון הזה.
<דניאלה פוסק: ההחלטה הטילה על הוועדות המחוזיות את קידום התכנון בתוך המחנות עצמן, ועל מינהל התכנון את קידום כל התשתיות שתומכות בהקמת אותם שטחים.
<דניאלה פוסק: הדיון שמתנהל פה, הוא כמובן דיון שבמהות שלו הוא דיון תכנוני וזה מאוד מובן.
<דניאלה פוסק: עולות שאלות שהן השאלות שנמצאות בבסיס של כל תהליך תכנוני.
מירי רגב: אז מי מתכנן את זה?
<דניאלה פוסק: אני אסביר.
<דניאלה פוסק: מה שאנחנו שומעים כאן
<דניאלה פוסק: בעצם מהתושבים זה את חוסר הידיעה.
<דניאלה פוסק: חוסר ידיעה נובע מהעובדה הפשוטה מאוד שעוד לא התגבשה תכנית.
<דניאלה פוסק: אנחנו היום מקיימים ועדת היגוי בשיתוף כל משרדי הממשלה, עיריית פתח תקווה, המועצה האזורית השכונה, זאת אומרת, בשיתוף כל הגורמים הרלבנטיים, ובמסגרת אותה ועדת היגוי אנחנו מקבלים את התכנון.
<דניאלה פוסק: השלב שבו אנחנו נמצאים היום הוא השלב שבו סיימנו לנתח את המצב הקיים בכל ההיבטים שלו, הן אם זה ערכים סביבתיים, יש שם שני נחלים, יש שם חורשה, הן מבחינת טופוגרפיה, ניקוז, זאת אומרת, כל תנאי התכנון היום ברורים לנו, וכרגע אנחנו בשלב של הכנת הפרוגרמה לתכנון, כי בלי פרוגרמה אי אפשר לתכנן.
<תומר רוזנר: כולל זיהומי קרקע?
<דניאלה פוסק: הכול, אנחנו בודקים הכול.
<דניאלה פוסק: המצב הקיים שלנו מנותק, אנחנו יודעים כל עץ שקיים בשטח, זה בעצם השלב הראשון בכל תהליך תכנוני.
<דניאלה פוסק: השלב שאנחנו נמצאים בו היום הוא שלב של בדיקה פרוגרמתית מה צריך לקום בשטח, ואת השלב הזה אנחנו עושים יחד עם עיריית פתח תקווה מתוך הבנה ובדיקה של הצרכים של פתח תקווה בכלל, של העיר כולה, של השכונות הגובלות, ושל המתחם עצמו.
<דניאלה פוסק: זוהי עבודת התכנון, ככה עובדים.
<דניאלה פוסק: מי שמתכנן זה מינהל מקרקעי ישראל, הפרוייקטור של התכנון הוא משרד הביטחון, והתיאום של התכנון מנוהל אצלנו בוועדה המחוזית במשרד הפנים.
מירי רגב: המתכנן הוא מינהל מקרקעי ישראל.
<דניאלה פוסק: באמצעות ועדות היגוי כפי שהסברתי.
מירי רגב: המתכנן הוא משרד הביטחון?
<דניאלה פוסק: המתכנן הוא הפרוייקטור, מנהל הפרוייקטור משרד הביטחון.
מירי רגב: אבל אני שואלת מי המתכנן, הרי משרד הביטחון איך הוא יכול לתכנן שטח של אזרחים?
מירי רגב: הוא יכול לתכנן את מעבר צה"ל לנגב, את זה הוא יכול לתכנן.
מירי רגב: הוא לא יכול לתכנן את ה-15,000 יחידות דיור.
<דניאלה פוסק: נמצא כאן משרד הביטחון, ברור שמשרד הביטחון רכש את שירותיו של צוות מקצועי שעושה את העבודה.
מירי רגב: מה פתאום משרד הביטחון צריך לתכנן?
<דניאלה פוסק: את השאלה הזאת אפשר להפנות.
<דניאלה פוסק: ברשותך, אני רוצה להשלים את השלב התכנוני שבו אנחנו נמצאים.
<דניאלה פוסק: היות ואנחנו נמצאים בשלב גיבוש הפרוגרמה, עדיין אין פרוגרמה, ומכיוון שכך, עדיין אנחנו לא יודעים להגיד כמה יחידות דיור, כמה תעסוקה, כמה פארק וכמה מבני ציבור.
<דניאלה פוסק: מה שאנחנו יודעים להגיד, זה שהעבודה שאנחנו עושים על מנת לקבוע את אותה פרוגרמה נעשית יחד עם העירייה, עם עיריית פתח תקווה.
מירי רגב: מה עם הציבור?
מירי רגב: מתי הציבור נכנס לתהליך של התכנון?
<דניאלה פוסק: הציבור נכנס לתהליך במספר מהלכים.
<דניאלה פוסק: פעם אחת עם התגבש התכנון, דרך הועדה המקומית של פתח תקווה, דרך מועצת העיר של פתח תקווה.
<דניאלה פוסק: ברגע שיהיה תכנון, ברור שהוא קודם מובא לדיון בפתח תקווה עצמה, שם המקום לחשוף אותו בפני הציבור.
<דניאלה פוסק: שם המקום לעשות תהליכי שיתוף.
<אביהו סופר: למועצה זה לא הובא.
<דניאלה פוסק: אין תכנית, לכשתהיה תכנית, הדבר הראשון שאותה תכנית עושה, היא מגיעה לוועדה המקומית שמשתפת את הציבור.
<אביהו סופר: למה לא לעשות תהליך שיתוף ציבור יחד עם וועדי השכונות?
<דניאלה פוסק: הוועדה המקומית עושה את התהליך הזה.
מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה, מה הם מחויבים?
<תומר רוזנר: מה שגברת פוסק מציינת הוא התהליך הסטטוטורי של תכנית שהיוזם שלה הוא מינהל מקרקעי ישראל במקרה הזה, והפרוייקטור כפי ששמענו משרד הביטחון, תובא לדיון בוועדה המקומית כדי שתיתן את המלצתה בנושא.
<תומר רוזנר: מה שאני מבין מהתושבים, מה שמצפים התושבים הוא לתהליך שהוא לא פורמלי, לא התהליך הסטטוטורי המחייב, אלא תהליך שעוד קודם לפני גיבוש התכנית שתבוא לוועדה המקומית של שיתוף ציבור, שולחנות עגולים כמקובל בפרויקטים גדולים מהסוג הזה.
<אביהו סופר: נכון מאוד.
<רמי גרינברג: בפלמחים תכננו לבנות בתי מלון, בסוף כמה מפגינים בשטח ביטלו את כל זה.
<אביהו סופר: כאשר מתכננים 16,000 יחידות זה פרויקט חיים - - -
מירי רגב: משום שהפרוייקטור משרד הביטחון, על זה אנחנו נוציא קריאה שאני חושבת שזה טעות, במקום שהתעסק במלחמה, הוא מתעסק בתכנון דירות, לא ידעתי שיש לנו כאלה אנשים מוכשרים במשרד הביטחון, תמיד טוב לדעת.
מירי רגב: אני חושבת שזו טעות בעיקרה.
מירי רגב: בשביל זה יש מינהל מקרקעי ישראל, ובשביל זה נביא גם את הותמ"ל, כדי שמשרד הביטחון לא התעסק עם זה, התעסק עם מה שהוא צריך להתעסק, עם ביטחון האזרחים.
<אמיר רשף: המינהל הוא מוסד תכנון, הוא לא גוף יוזם תכנון.
מירי רגב: אז בכל מקרה הפרוייקטור לא יכול להיות – מה פתאום משרד הביטחון הוא המתכנן?
<אמיר רשף: העברת התכנון למשרד הביטחון התבצע לאחר החלטת ממשלה שקיבלה ביטוי בסיכום בינמשרדי, שמשרד הביטחון יקבל את ניהול התכנון, עדיין הגוף שמנחה אותו מקצועית זה רשות מקרקעי ישראל.
<אמיר רשף: ניהול התכנון של 5 בסיסי צה"ל שעתידים להתפנות באזורי הביקוש משיקולים של יעילות, משיקולים של לנסות לקדם את התכנון הזה כמה שיותר מהר, בגלל זה אחד המקומות זה סירקין.
מירי רגב: אני שואלת את המתכנן ואת הפרוייקטור, מינהל מקרקעי ישראל, מדוע אין שיתוף ציבור עוד לפני הכנת התכנית והגעתה לוועדה מקומית?
<דוד דשן דויטש: בפרקטיקה עצמה, עד שאין פרוגרמה ואין אפילו חלופות אין מה להרוס.
<דוד דשן דויטש: אנחנו צריכים ללמוד את השטח.
<דוד דשן דויטש: הכרת השטח כולל בתוך מחנה צבאי סגור, הדרך היחידה היא, וזה השלב שנמצאים בו ללמוד את השטח.
מירי רגב: הבנתי, גמרו ללמוד את השטח, מה הפער בין - - -
<דוד דשן דויטש: צריך להבין מה המשמעויות.
<דוד דשן דויטש: הפער הוא שזה ביצה שלא נולדה, זה אפילו לא עובר.
<דוד דשן דויטש: עד שאתה מעצב מה החלופות האפשריות בכלל, ומה המשרה, האם יהיה פה 10,000 יחידות, או 18,000 יחידות, יש פה מספרים שנזרקו, אני לא יודע על סמך מה.
<אביהו סופר: על סמך חוסר השקיפות.
<דוד דשן דויטש: יכול להיות.
<דוד דשן דויטש: אני רוצה להבחין בין לא יודעים ללא רוצים.
<דוד דשן דויטש: שמעתי פה הרבה לא רוצים, הרבה יותר מלא יודעים.
מירי רגב: תשאל את משרד הביטחון כמה כסף הוא רוצה להוציא מסירקין, תדע לפי זה כמה יחידות דיור הולכים לבנות שם.
<דוד דשן דויטש: הצד הפורמלי נאמר, אנחנו מקיימים החלטות ממשלה.
<דוד דשן דויטש: אבל לצד המעשי, אני עוסק במחנה 80, לא משנה, בפרדס חנה.
<דוד דשן דויטש: אתם יודעים מה זה לגורם אזרחי להיכנס לבסיס פעיל קיים?
<דוד דשן דויטש: כל רס"ר - - -
מירי רגב: הבנתי, אבל שאלתי אותך את זה.
מירי רגב: שאלתי אותך עכשיו, מיפתם את השטח, את העצים, את הצמחים, את הבסיס, את הקרקע, אף אחד לא רוצה להיכנס למיפוי הזה.
מירי רגב: אתם תעשו את זה יחד עם משרד הביטחון, אני מתארת לעצמי שתעשו את זה מצויין, בגלל זה אנחנו מקימים עוד גורמי תכנון, ועוד גורמי דירה להשכיר, ועוד גורמים אחרים שעושים את עבודת המינהל, אבל לא נדבר על זה עכשיו.
מירי רגב: עכשיו אני שואלת אותך שאלה פשוטה.
מירי רגב: אחרי שאתה מיפית מבחינה ראשונית את האזור, והגעתם למסקנה שיש פה שני נחלים, ופה יש פארק, ופה יש תשתית כזאת, ופה יש תשתית אחרת, ואין זיהום קרקע, ואת כל הדברים.
מירי רגב: מתי לפני שזה הופך להיות לתכנית של 8,000 יחידות דיור, של 16,000 יחידות דיור - מתי יהיה שלב שלפני שזה הופך להיות התכנית שזה יגיע לוועדה מקומית, יוכלו הציבור לבוא ולהגיב על התכניות האלה?
<דוד דשן דויטש: אני אסביר.
<דוד דשן דויטש: עד שהעניין הזה יהיה פורמלי, ינתחו את מרחב האפשרויות בוועדה המחוזית שנציגיה יהיו חברים בה, יובא גם לוועדה המקומית כדיון מקדים אלו הן החלופות.
מירי רגב: עוד פעם אתה חוזר לדיון הפורמלי.
מירי רגב: אני שואלת אותך לפני הדיון הפורמלי, בפרויקט ענק, מתי יהיה שיתוף ציבור לפני ועדה מקומית?
<דוד דשן דויטש: ועדה לתכנון ובנייה של העיר, ומועצת העיר, וחלק ממועצת העיר, אל"ף כחברים בוועדת ההיגוי, בי"ת, כוועדה שיובאה בפניה החלופות השונות, האפשרויות השונות, ההתלבטויות השונות.
<דוד דשן דויטש: יש פה 3, 4, נושאים כבדים ששמענו עליהם.
<דוד דשן דויטש: הראשון – תחבורה.
<דוד דשן דויטש: השני – תעסוקה ותעשייה כמשתלבת בתכנית.
<דוד דשן דויטש: השלישי – פארקים.
<דוד דשן דויטש: כל הדברים האלה, העוצמות, המינון שלהם יופיעו יחד כחלופות שאפשר יהיה להראות ולדון עליהם.
<דוד דשן דויטש: בשלב הזה זה יופיע לא כפורמלי, אבל דניאלה פה שאמונה על זה, אם יש לה מה לתקן היא תתקן, אבל זה התהליך בכל מקום - - - עובר שעוד לא נולד.
<דניאלה פוסק: רק להרחיב בקצרה.
<דניאלה פוסק: נושא שיתוף הפעולה, נושא מאוד חשוב, הוא נמצא באחריותה של הרשות המקומית.
<דניאלה פוסק: אין שום מניעה כבר בשלב החלופות להביא את הדברים לשיתוף הציבור.
<דניאלה פוסק: הוועדה המקומית זאת אחריותה.
<דניאלה פוסק: הקושי כמובן בוועדות היגוי של ועדות מחוזיות לשתף את כל הציבור, ולכן זה בדיוק תפקידה של הוועדה המקומית, וזה דבר שהוא נכון והוא טוב.
<דניאלה פוסק: כמהנדסת עיר לשעבר, אני יכולה לספר לכם שבעיר שלי כל תכנון ותכנון, כשהוא לדיון בוועדה המקומית, הדבר הראשון שהוועדה המקומית הייתה מחליטה זה קודם כל לעשות שיתוף ציבור.
<דניאלה פוסק: עושים שיתוף ציבור, שומעים ואז מקדמים.
<דניאלה פוסק: זה חלק אינהרנטי מהליך התכנון ברמה של הרשות המקומית והוא מבורך.
<אביהו סופר: בפתח תקווה הוקמה ועדה לשיתוף ציבור.
<דניאלה פוסק: כרגע, מה שמנסים להסביר פה, אנחנו עוד לא שם.
מירי רגב: אז איפה אתם?
<דניאלה פוסק: כרגע, אנחנו בשלב של הגיבוש הפרוגרמתי.
מירי רגב: רק של מיפוי וגיבוש התכנית?
<יעקב ממן: קודם כל יש שיתוף של הציבור.
<יעקב ממן: אני כבר שישה חודשים מנכ"ל העירייה.
<יעקב ממן: התקיימו עם התושבים וועדי השכונות כארבע ישיבות, מתוכן שניים לבד ושניים עם ראש הרשות.
<יעקב ממן: הם עודכנו בכל התהליך.
<יעקב ממן: עודכנו גם שהתכנית של משרד הביטחון היא 12,000 יחידות דיור.
<יעקב ממן: הם משולבים והם בקשר - - -
מירי רגב: מעניין, לא מפתיע אותי שמינהל מקרקעי ישראל לא יודע – מינהל מקרקעי או מינהל מספסרי?
מירי רגב: לא זוכרת כבר.
מירי רגב: אבל לא משנה, לא מפתיע אותי שהמתכנן לא יודע כמה מספרים בעוד הרשות יודעת, זה מראה כמה הגוף הזה מינהל מקרקעי ישראל מבין את עבודתו ועושה אותו במקצועיות רבה.
מירי רגב: רק אתה יודע שבכנסת אתה מדווח להגיד דברים לטובת הפרוטוקול כפי שהם, ואי דיווח אמת בכנסת הוא בעייתי, אני מקווה שאתה מבין את זה.
<דוד דשן דויטש: אני רוצה להבין מאיפה ה-12,000 המוחלט הזה.
מירי רגב: זה מה שמשרד הביטחון אומר, כנראה אתה לא מתואם עם משרד הביטחון.
<יעקב ממן: מתכנן משרד הביטחון או האדריכל של משרד הביטחון הציג בפנינו את התכנית שלהם, את ההמלצה שלהם, וההמלצה שלהם כללה בתוכה 12,000 יחידות דיור חד וחלק, גם מהנדסת המכון תאמת את זה במצגת שהם הראו בפנינו, בפני ראש העיר.
<יעקב ממן: הראו לנו גם את נושא התחבורה שאנחנו לא מקבלים אותו כביש 40, כביש בינעירוני שעובר בתוך קטע עירוני.
<יעקב ממן: בכל הנתונים האלה היה כן שיתוף של התושבים.
<יעקב ממן: אני ישבתי אישית, אני פעמיים ישבתי עם ועדי השכונות, וראש העיר ישב גם פעמיים בוועדי השכונות, והוצגה בפניהם את התמונה המלאה של המצב נכון לעכשיו.
<יעקב ממן: העירייה, מבחינתה, שכרה חברה חיצונית, את חברת "אורבניקס", ועלה הרעיון של ראש העיר.
<יעקב ממן: אנחנו תמיד מתעלמים מהשכונות הקשות שזה יוספטל, שעריה, וזה עמישב, כל השכונות הקשות שחיים שם, עם ביוב זורם ברחובות, ואני אומר את זה באחריות מלאה.
<יעקב ממן: אני תיקנתי ביוב זורם, התגברתי על איזשהם חוקים למה אני מתקצב בשטח פרטי, אתם מבינים ש-7,000 אתיופים שנמצאים שם שאין להם כסף, אז לא מעניין אותם שטח פרטי או לא שטח פרטי.
<יעקב ממן: ואז ביקשנו, המלצנו לוועדה המחוזית, וזה התכנית שלנו, זה ייתן פתרון שמדינת ישראל תיתן פתרון.
<יעקב ממן: תיתן פתרון לאותן שכונות מצוקה שבתים ברעידת אדמה ראשונה תקרוס, או בטיל הראשון, ואחת הבעיות שהיה לנו, הבית התמוטט כולו על כל תושביו.
<יעקב ממן: זה בתים ישנים בטכנולוגיות של שנות השישים שבלי יסודות.
<יעקב ממן: אמרנו, בואו תיקחו הכול, ותכניסו את הכול בתכנית, בקו הכחול של סירקיס.
<יעקב ממן: זאת אומרת, תיקחו את כל האזור הזה, ותתכננו אותו כמקשה אחת, כשכונה, כהמלצת הוועדה המחוזית, כשכונה מאוזנת, מאוזנת כלכלית וכל ההיבטים בדבר הזה.
<יעקב ממן: אכן, יש נכונות, אם מדינת ישראל רוצה לפתור את הבעיה של דיור בר השגה, זה המקום לפתור אותו.
<יעקב ממן: אם מדינת ישראל רוצה לפתור את הבעיה במקום שיקום שכונות - - -
מירי רגב: אני שואלת אם תושבי פתח תקווה רוצים לפתור את בעיות התשתיות, איך הם פותרים את זה?
<יעקב ממן: אני מחלק את זה לשני חלקים, אני חושב שזה הזדמנות טובה לפתח תקווה לפתור את הבעיות של השכונות הישנות, השכונות שמטות ליפול ולשלב אותן בתוך התכנית, זה דבר שחייבים לעשות אותו.
מירי רגב: אתה ועדה מקומית אל תאשר את התכנית.
<יעקב ממן: אנחנו שותפים מלאים לתכנית.
<יעקב ממן: אנחנו מציגים בפני הוועדה את המדיניות של ראש העיר.
<יעקב ממן: אני מייצג את מדיניות ראש העיר, ובאיזשהו שלב זה יגיע גם למליאת העיר, עדיין זה בתחילת הדרך.
<יעקב ממן: הקו האדום מבחינתנו, שהתכנית הזאת חייבת להיות מאוזנת מבחינה תחבורתית, ועובדה היא שמשרד התחבורה חושב על הסטה של כביש 40 מעבר לכל הבנייה של סירקין.
<יעקב ממן: אני נכנסתי לתפקיד, הייתה התנגדות מוחלטת.
<יעקב ממן: התנגדות מוחלטת אני מבין מה הסיכום.
<יעקב ממן: מדינת ישראל יכולה לקחת החלטה וליישם, ולא לעקוף את העירייה, ולעקוף את כולם, וזה לא טוב לעירייה.
מירי רגב: היא לא יכולה לעשות את זה.
מירי רגב: בלי העירייה היא לא יכולה לעשות את זה, אני כבר אומרת לך, אין סיכוי שהיא עושה את זה בלי העירייה.
מירי רגב: העירייה יכולה לא לשתף פעולה, זה לא יקרה.
<יעקב ממן: אבל עירייה יכולה לנצל את המצב, ולשקם את השכונות הישנות שלה, ולקשור את זה ביחד, וזה המטרה.
מירי רגב: האם זה נכון שאתם מתכוונים לשקם את השכונות הישנות של פתח תקווה במסגרת פרויקט סירקין?
<דניאלה פוסק: מה שנכון, שמינהל התכנון אישר לפתח תקווה תקציב שיאפשר לה להכין תכנית מיתאר כוללת לעיר.
<דניאלה פוסק: בתוך אותה תכנית מיתאר כוללת לעיר, ייבחנו כל המצוקות וכל האתרים שעומדים בפני פתח תקווה, כולל פיתוח אזורי התעסוקה, כולל זיהוי אזורים להתחדשות עירונית לפינוי בינוי וכיוצא בזה.
<דניאלה פוסק: דבר שני, מה שנכון הוא, שאין כרגע פרוגרמה סגורה לסירקין.
מירי רגב: הוא המציא את ה-12,000 יחידות דיור ואת התחבורה?
<דניאלה פוסק: לא המציא כלום, יש טווח שלם של אפשרויות.
<דניאלה פוסק: אבל אני אומרת לך כיושבת ראש של ועדת התכנון שעוסקת בנושא, אנחנו ממתינים לסיום עבודה של פתח תקווה עם "אורבניקס" כפי שהמנכ"ל הסביר, להבין מהם הצרכים לשטחי הציבור של פתח תקווה, כולל בשכונות הגובלות, לפני שאנחנו סוגרים פרוגרמה על כמה יחידות דיור, מכיוון שתפקידנו כוועדה מחוזית הוא לבחון את כל ההיבטים גם הצרכים של פתח תקווה, וגם את אלה של משרד הביטחון.
<דניאלה פוסק: בתוך המסגרת הדיונית הזאת יש מורכבויות תכנוניות אדירות, וזה תפקידנו לתת להם מענה, זה מה שאנחנו עושים.
מירי רגב: למה אתם לא נפגשים עם התושבים?
<דניאלה פוסק: מכיוון שהתושבים, המקום של התושבים להיפגש הוא דרך המוסדות העירוניים – דרך הועדה המקומית, דרך מנגנוני שיתוף ציבור מקומיים וטוב שכך.
<דניאלה פוסק: אנחנו ועדת תכנון מחוזית, אנחנו מקיימים ועדות שמציגים בהם רשויות מקומיות דרך נבחרי הציבור שלהם ראש העיר, ודרך הסגל המקצועי שלהם מהנדס העיר וצוותו, והם אלה שמייצגים את הציבור של פתח תקווה.
<דניאלה פוסק: נושא שיתוף הציבור של תושבי פתח תקווה הוא חיוני, הוא נכון, והוא לחלוטין באחריות העירייה וטוב שכך, כנ"ל לגבי מועצה אזורית דרום השרון.
מירי רגב: לכן ראש העיר לא יכול לשתף פעולה עכשיו עם הדבר הזה, עד שלא יהיה - - - כוללת לגבי העיר פתח תקווה.
<יעקב ממן: אנחנו מעדכנים באון ליין את התושבים.
מירי רגב: איך יכול להיות שפנו אליי ועדי השכונות אם אתם מעדכנים אותם באון ליין?
מירי רגב: איך יכול להיות שוועדי השכונות פנו?
מירי רגב: שביחד פנו?
מירי רגב: שרמי פנה?
מירי רגב: מתי לאחרונה ישבתם ועד שכונות מתי?
<יעקב ממן: אני מוכן להעביר לוועדה את ארבעת הפרוטוקולים שהיום התושבים כנציגים של התושבים.
<אביהו סופר: דיון בנושא הוא לא התקיים בנושא הזה.
<יעקב ממן: כרגע זה לא ישיבת מועצה.
מירי רגב: אבל הוא העלה את זה, מועצת העיר דנה בזה?
<יעקב ממן: הייתה טענה שלא נפגשנו עם התושבים, אנחנו מוכנים להעביר לוועדת הפנים ארבעה פרוטוקולים ששם התושבים עודכנו.
מירי רגב: מה עם שאר ועדי השכונות שרוצים לפגוש אתכם?
<יעקב ממן: בבקשה.
<יעקב ממן: מי שמבקש לפגוש אותנו, והם התארגנו כולם ביחד, אחד היה בבית העם.
<יעקב ממן: אני בתור נציג, ברגע שנציגות תושבים אומרים שהם הנציגות, ועד הפעולה למאבק סירקין, כך הם קראו לעצמם.
<יעקב ממן: הייתה פגישה אחת בבית העם באחד היישובים שם.
<יעקב ממן: אחר כך הייתה פגישה עוד אחת אצלי, ואחר כך היו שתי פגישות עם ראש העיר, הם עודכנו בצורה הכי מדויקת נכון לאותו רגע את המצב כולל פגישות עם מנהלת המחוז, עם אדריכלית המחוז, כולל פגישות עם מינהל מקרקעי ישראל, ובנצי ליברמן שהגיע בדיווח אמתי, מדויק, ומי שמכיר אותי יודע שאני אומר בדיוק.
<יעקב ממן: כידוע ועדים מקומיים הם ועדים וולונטריים, הם לא ועדים שהם מתוקף החוק.
<יעקב ממן: לכן, כל אחד שאומר שאנחנו ועד, אנחנו פונים.
<יעקב ממן: אין לנו ועדים, ורק בעוד שנה - -
מירי רגב: זאת אומרת, שאם אחרי הדיון הזה יפנו אל עירייה עוד ועדים, אתם תפגשו אותם.
<יעקב ממן: מי שמכיר אותי בכל שעה, בכל זמן, אצלם בכל מקום אנחנו נבוא ונציג בפניהם את התמונה האמתית לכל אחד, ואנחנו נשתף אותם.
<יעקב ממן: העירייה, דרך אגב, חושבת כמוהן, שלא תבינו אותי לא נכון.
<יעקב ממן: היא חושבת בדיוק כמו שחברי המועצה - - -
מירי רגב: אני אבקש דיון בהשתתפות עם בינת שוורץ, וטרייבר - זה לא יעבור כך, לא יכול שמשרד הביטחון פה המתכנן, והוא לא מדבר, והוא כן אומר, והמינהל אומר, הכול מעורפל פה, זה אולי טוב בוועדת חוץ וביטחון, לא פה – תתייחס, הבנתי יעקב.
<יעקב ממן: המדיניות של ראש העיר, ושל הנהלת העיר, אני גם מדבר בשם הנהלת העיר.
<יעקב ממן: המדיניות שסירקין לא יהווה נטל כלכלי - - -
מירי רגב: כרגע זה מהווה נטל על העיר נקודה.
מירי רגב: יש כאן מצב שגם אתה וגם התושבים רואים עין בעין, כולכם רוצים שאזרחי העיר פתח תקווה יחיו כראוי.
<יעקב ממן: גם וועדה המחוזית רואה כמוני, אני רוצה לציין.
<יעקב ממן: אני ישבתי איתם.
מירי רגב: לא יודעת מה הוועדה המחוזית רואה.
מירי רגב: אני אומרת לך שכרגע הדבר הברור הוא שצריך לראות איך סירקין הזה הולך להיבנות, מה הולך להיות שם, יהיה שיתוף ציבור, האם מתייחסים לתשתיות, האם מתייחסים לנושאים נוספים שהתושבים מעלים?
מירי רגב: לפני שזה יגיע למצב של פלמחים, ואנחנו כבר מכירים את הסרט הזה.
מירי רגב: אני מבקשת לדעת מהאוצר כמה תקבולים אתם הולכים לקבל מסירקין?
<אמיר רשף: אני לא יודע, כי אין עוד תכנית, ואת אובדן שווי - - -
מירי רגב: יש תחשיב – אין תחשיב?
מירי רגב: אתה בטוח שאין תחשיב?
<אמיר רשף: אין תחשיב כי אין זכויות בנייה, על מה נעשה תחשיב?
מירי רגב: אז איך הגעתם ל-12,000?
<אמיר רשף: אני אמרתי את המספר 12,000?
<יעקב ממן: אני יוצא פה לא בסדר.
<יעקב ממן: לא, אני מתחיל להתרגז, יש לי את המצגת שהציגו בפניי, יש את המצגת של האדריכל, הציג בפניי מצגת והיא קיימת אצלי, אז לא להגיד שאתם לא יודעים על זה, זה לא יפה, לא בסדר.
<אמיר רשף: אף אחד לא משקר.
מירי רגב: סליחה רגע, מישהו פה לא אומר את האמת, וזה לא מנכ"ל עיריית פתח תקווה.
<אמיר רשף: שלא יהיו אי הבנות, אני לא שותף בהליכי התכנון באופן שוטף.
מירי רגב: לא שאלתי אותך.
<אמיר רשף: אני לא חבר הוועדה המחוזית, לא רשות מקרקעי ישראל שמלווה את הדברים של משרד הביטחון.
מירי רגב: מה החלטת הממשלה מ-2013, מה התקבולים שאתם רואים לקבל מסירקין על פי החלטת הממשלה שעברה?
<אמיר רשף: הממשלה לא קבעה תקבולים, באמת שאני לא יודע לאן אתם חותרים?
מירי רגב: איך אתה מעביר את העברות כל בסיסי צה"ל לדרום?
<אמיר רשף: חלק מהעברות ימומנו באמצעות תקבולים מהקרקע.
<אמיר רשף: כרגע רשות מקרקעי ישראל מתוך שני פרויקטים של קריית המודיעין וקריית התיקשוב מחויבת ל-6 מיליארד שקלים שאמורים להיכנס מסל של מחנות שיפונו.
<אמיר רשף: ה-6 מיליארד לא מיוחסים באופן ישיר לסירקין.
מירי רגב: מתוך ה-6 מיליארד, כמה אתה יודע שאתה יכול להביא מסירקין?
<אמיר רשף: אני לא יודע כמה אני יכול להביא מסירקין.
מירי רגב: אז איך הגעת ל-6 מיליארד?
<אמיר רשף: 6 מיליארד קיבלו את זה בלי אומדן של כמה ייכנס מכל מחנה, אם זאת השאלה.
<אביהו סופר: אני חושב שמה שיושב ראש הוועדה רואה פה בישיבה הזאת, וגם היועץ המשפטי ציין את זה, את הסוג של העמימות שמתנהלת סביב הפרויקט הזה שנקרא סירקין, באמירות כאילו כולם משתפים את כולם, וכולם יודעים על הכול.
<אביהו סופר: את שמה לב, זה נע בין 12,000 למספרים אחרים, זה דבר אחד.