GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: בנובמבר ייערך דיון פה, בוועדה, שמדבר על כל סוגית השלטון המקומי, החברה כלכלית ומעמדה בכל מה שקשור לביטוח.
מירי רגב: אבל עד שלא יערך דיון מסודר בענין הזה, בשנה הקרובה אני מבקשת שתהיה הארכה של הענין הזה.
מירי רגב: אני מכירה את שר הפנים, הוא יודע לקצר תהליכים, הוא יודע לעבוד מהר, זה נושא שנמצא תחת אחריותו.
מירי רגב: אני לא מאמינה ששר הפנים מודע לזה שאם מחר לא תהיה הארכה, ב-1.9 אלפי ילדים הולכים לבית ספר בלי ביטוח.
מירי רגב: אז אני מבקשת לסגור את הנושא הזה, וכמה שיותר מהר.
מירי רגב: אני רוצה להצביע על הקמת ועדת משנה לנושא חופי רחצה.
מירי רגב: בעקבות הדיונים שקיימה ועדת הפנים והסיור שערכנו בחודש שעבר עם פתיחת עונת הרחצה, החלטתי להקים ועדת משנה לנושא חופי הרחצה, אשר תרכז את הסוגיות המהותיות בנושא החופים ותגיש לוועדת הפנים את מסקנותיה והמלצותיה בתחילת כנס החורף.
מירי רגב: אני שבה ומדגישה: החופים צריכים להיות נקיים, נגישים, נוחים, ולא יכול להיות שאזרחי המדינה ישלמו כל-כך הרבה כסף עבור כניסה לחופי הים ועבור קנייה של קולה וארטיקים.
מירי רגב: ולכן אני ממנה ועדת משנה בראשות תמר זנדברג, וחברי הוועדה יהיו חברי הכנסת: דוד אזולאי וזבולון כלפה, וקיבלתי את הסכמתם.
מירי רגב: ועדת המשנה לנושא חופי הרחצה תעסוק בנושאים הבאים: 1.
מירי רגב: גביית תשלום בכניסה לחופים.
מירי רגב: מחירי בתי העסק בחופים – וזה גם כמה הם משלמים לעירייה, מי מפקח על המחירים, כמה מהם כבר מסיימים את המכרזים בקרוב.
מירי רגב: תחנות הצלה – איוש ושעות הפעילות.
מירי רגב: שיפוי הרשויות המקומיות שלא גובות תשלום או שלא יגבו תשלום.
מירי רגב: הקמת רשות ים וחופים – המלצה בסוגיה הזאת.
מירי רגב: 6.
מירי רגב: התאמת תוכניות בניה ישנות לחוק החופים החדש.
<תומר רוזנר: בחלק מהנושאים ועדת המשנה שהיתה קודם כבר הביאה מסקנות.
תמר זנדברג: באיזה?
<תומר רוזנר: בחוק החופים כבר נתתם את ההמלצה שלכם.
תמר זנדברג: במושב החורף הקודם יושבת-ראש הוועדה מינתה צוות לא פורמלי שהגיש מסקנות, והמנדט שיושבת-ראש הוועדה ציינה כרגע בעצם נכתב במסמך הקודם שהתקבל על-ידי הוועדה.
תמר זנדברג: וכתוצאה מהגשת המסמך הזה לוועדה בישיבה שהיתה בסיור, הוחלט על הקמת ועדת המשנה שתעסוק בנושאים.
תמר זנדברג: זה בעצם המשך.
תמר זנדברג: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להודות ליושבת-ראש הוועדה גם על העיסוק בנושא, העיסוק האינטנסיבי במליאת הוועדה, וגם על הקמת ועדת המשנה, ואני רואה משנה חשיבות ועדות לכך שהוועדה רואה חשיבות מיוחדת בכך שהחופים יישארו משאב ציבורי, פתוח ונגיש, ואנחנו ננצל את מושב הקיץ ואת פגרת הקיץ לביקור אינטנסיבי בחופים כדי לבדוק באלו מהם נגבה תשלום, באיזה מהם מנצלים מפעילים כאלה ואחרים פרצות בחוק.
אורי מקלב: זה כולל גם את חופי הכנרת?
<תומר רוזנר: אני חושב שלא כדאי.
תמר זנדברג: אני חושבת שנישאר בחופי הים התיכון בשלב זה.
<תומר רוזנר: כי שם יש חוק מיוחד.
תמר זנדברג: כן, יש רשות מיוחדת לכנרת.
אורי מקלב: רק תדעו לכם שהבעיה סביב חופי הכנרת היא בעיה קשה ביותר, יש שם השתלטות שהיא הרבה יותר גדולה.
אורי מקלב: כן, עדיין.
מירי רגב: אני חושבת ששווה שבתוך הוועדה שלך תתני לדוד אזולאי, למשל, לעסוק בנושא סביב כנרת.
תמר זנדברג: חבר הכנסת מקלב, אתה צודק, ואני חושבת שבעקבות דיון ציבורי שהיה בעבר גם הוקם איגוד ערים בנושא הכנרת, ואולי כדאי שניתן סטטוס במצב ונמליץ - - -
מירי רגב: כן, יכול להיות שתתני לדוד אזולאי לנגוע בעניין הזה ולהביא המלצה.
מירי רגב: אני מביאה את ועדת המשנה להצבעה.
מירי רגב: בעד הקמת ועדת משנה לנושא חופי הרחצה– 3
מירי רגב: שלושה בעד, נגד – אין, נמנעים – אין.
תמר זנדברג: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה.
מירי רגב: תמר, בהצלחה.
מירי רגב: אני מבקשת לפתוח את הישיבה הבאה של ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצעת חוק השימוש בתאריך העברי (תיקון – ציון תאריך עברי בתעודה מזהה), התשע"ד-2013 – הכנה לקריאה ראשונה; הצעת החוק הפרטית היא של חבר הכנסת שטרן וקבוצת חברי כנסת.
מירי רגב: אני מבינה שהגעת להסכמות עם הממשלה.
אלעזר שטרן: ככה זה עבר גם.
<גלעד קרן: ככה זה עבר בוועדת השרים לענייני חקיקה.
מירי רגב: כן, ואנחנו מדברים, מבחינת תעודות, רק על רישיון נהיגה, ומבחינת מסמכים, על כך שבכל מסמך יהיה גם תאריך עברי וגם תאריך לועזי.
<גלעד קרן: זה מה שקיים היום.
מירי רגב: אז בעצם התוספת של החוק היא רק על רישיון נהיגה.
אלעזר שטרן: זו התעודה הכי נשלפת היום, מאז שהיא עברה לכרטיס.
מירי רגב: אתה רוצה, בבקשה, להציג את החוק לטובת הפרוטוקול?
אלעזר שטרן: מדינת ישראל חיה לפי תעריך עברי ומדברת בתאריך לועזי, ואין ספק שזה חלק מהסממן התרבותי-לאומי שלנו.
אלעזר שטרן: ואין לי שום כוונה לפגוע בחשיבותו ועבודתו של התאריך הלועזי; בסך-הכול דיגיטלית אנחנו מחוברים לעולם, זה ספרות וזה בסדר.
אלעזר שטרן: יחד עם זאת, דווקא בעידן של הגלובליזציה, השמירה על התרבות או על מה שאפשר לשמור בתרבות שלנו, היא חשובה מאוד.
אלעזר שטרן: אני מכיר את העניין של הימים האחרונים והרצון לשים את זה בתקנות.
אלעזר שטרן: אני חושב שלספר החוקים ייחשב לכבוד שזה יהיה חוק ולא תקנה, דווקא בגלל שזה תאריך עברי.
אלעזר שטרן: מה עוד שתקנות באות והולכות, וחוק זה מורכב יותר.
אורי מקלב: יש כמה תאריכים בתוך הרישיון – התאריך העברי יהיה תאריך הוצאת הרישיון, תאריך ההנפקה או תאריך הלידה?
אלעזר שטרן: תאריך לידה.
אורי מקלב: יש שלושה תאריכים בתוך רישיון הנהיגה, לפי מה שאני זוכר: תאריך הלידה, תאריך הוצאת הרישיון ותאריך ההנפקה.
<גלעד קרן: תאריך סיום התוקף.
אורי מקלב: גם כן.
אורי מקלב: על איזה אנחנו מדברים?
<ציון מזרחי: במוצר המוגמר של רישיון הנהיגה מופיע תאריך הלידה ותאריך החידוש – התוקף, ובדרך-כלל הם חופפים.
אורי מקלב: אבל מתי הוא את הרישיון - - -
<ציון מזרחי: מתי הוא הוציא הרישיון אנחנו לא כותבים, אלא מאחורנית את שנת ההוצאה בלבד.
מירי רגב: אז אתה מדבר רק על תאריך לידה?
מירי רגב: אנחנו מדברים על תאריך לידה ברישיון הנהיגה, נכון?
אורי מקלב: תאריך הלידה הוא החשוב.
מירי רגב: אנחנו מדברים על להוסיף תאריך עברי ליד תאריך הלידה הלועזי.
מירי רגב: צריך לחפש את הדרך לעשות את זה.
מירי רגב: עמדת משרדי הממשלה: משרד המשפטים ומשרד התחבורה, בבקשה.
<חוה ראובני: אנחנו במשרד התחבורה תומכים בהצעה, כמובן, בהתאם להחלטה של ועדת השרים.
<חוה ראובני: אני מאוד מכבדת את התאריך העברי, אני חיה לפיו וחוגגת את יום-הולדתי לפיו, אבל אני יודעת שרוב האנשים שאני מכירה לא יודעים אפילו מהו התאריך הזה.
<חוה ראובני: יחד עם זאת, כמשפטנית אני חושבת שדבר שהוא ברמה המאוד-מאוד טכנית-ביצועית, מקומו בתקנות.
<חוה ראובני: אפשר לעשות את זה בתקנות, אבל זה כמובן להחלטת הוועדה, ויש סמכות להתקין תקנות כאלה.
<דרור וגשל: אנחנו כמובן תומכים בחוק מכוח החלטת ועדת השרים.
<דרור וגשל: יש לנו רק עניין אחד שנרצה לבדוק ונשתדל לבדוק אותו עד ההכנה לקריאה שנייה ושלישית – מדינת ישראל התחייבה ומחויבת מכוח החתימה שלה לכללי אמנת וינה, שדנה בין היתר בשאלה איך צריכים להיראות רישיונות, ומכוח החלטת ממשלה שהתקבלה בשנת 2000 אנחנו משתדלים, ככל האפשר, להתאים את עצמנו לדירקטיבה האירופית באותם נושאים.
<דרור וגשל: השאלה היא אם שינוי כזה עלול לגרור אי-הכרה ברישיונות של ישראלים בחו"ל.
מירי רגב: בזה אנחנו בוודאי לא רוצים.
מירי רגב: ואני מתארת לעצמי שגם יוזמי החוק לא מתכוונים שזה יקרה, למנוע מישראלים לנהוג בחו"ל כחלק מהבילוי המשפחתי שלהם.
<דרור וגשל: ודאי שהם לא רצו, ואנחנו נרצה לבדוק את זה.
מירי רגב: משרד התחבורה יודעים משהו בעניין הזה?
<חוה ראובני: אנחנו מסתכלים על הרישיון ורואים שכל זמן שיש את המתכונת של אמנת וינה ושל התקינה האירופית, על פניו נראה לנו שלא צריכה להיות בעיה.
<חוה ראובני: גם השמות כתובים בעברית והכתובות כתובות בעברית, וזה לא מפריע לכך שהרישיון יוכר במקומות אחרים.
<חוה ראובני: אני מניחה שבאירופה וברחבי העולם, אם יהיה כתוב ליד זה: כ"ב תשרי התשל"ד, הם לא יסתכלו על זה כי הם לא יודעים מה זה, הם לא יודעים לקרוא את זה, כל זמן שכתובה המקבילה של זה: אוקטובר 1973.
אלעזר שטרן: אם יורשה לי, זו נראית לי שאלת קיטבג, ואני לא יודע למה אתם צריכים לשאול - - -
<דרור וגשל: לא, אנחנו לא נשאל את האיחוד האירופי.
<דרור וגשל: אנחנו נבדוק את זה בעצמנו.
מירי רגב: זו קריאה ראשונה, לא נראה לי שיש עם זה בעיה.
מירי רגב: תבדקו את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
<דרור וגשל: נבדוק את זה, ורק נבקש שלדיון הבא יוזמן גם משרד החוץ שאחראי על - - -
מירי רגב: בבקשה, לרשום את זה.
מירי רגב: אבל אתם תביאו את ההחלטה ואני מבקשת שזה יהיה מתואם מראש עם משרד החוץ.
מירי רגב: זאת אומרת, שאם משרד החוץ מתנגד, אז אין טעם להביא את זה לדיון, אלא אם אתם רוצים לפגוע בישראלים שנוסעים לחו"ל.
מירי רגב: היועץ המשפטי, הערות לגבי החוק, בבקשה.
<גלעד קרן: שלוש הערות קצרות: לגבי מיקום החקיקה, אם בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה – אני מצטרף לעמדה המקצועית של היועצת המשפטית של משרד התחבורה, שהמקום הנכון יותר מבחינה משפטית הוא בחקיקת משנה.
<גלעד קרן: סעיף 13 לפקודת התעבורה קובע ש"שר התחבורה יקבע בתקנות הוראות המסדירות מתן רישיון נהיגה, חידושו, צורתו, תנאיו ותקופת תוקפו".
<גלעד קרן: אנחנו חושבים שבמסגרת הזו מתאים ל קבוע גם את העניין הזה.
<גלעד קרן: וזה לא אומר שאי אפשר לקבוע את זה בחקיקה ראשית.
מירי רגב: בכך ענית לשאלה שרציתי לשאול.
מירי רגב: הערה שנייה?
<גלעד קרן: מכיוון שההצעה המקורית הציעה לתקן את חוק השימוש בתאריך העברי וכרגע ההצעה מצומצמת רק לרישיון הנהיגה, אנחנו מציעים שהתיקון ייעשה בפקודת התעבורה, שהיא המקום המתאים יותר לתקן בהקשר של רישיון נהיגה בלבד.
<גלעד קרן: והערה אחרונה, ואני מבין שזו גם ההסכמה בין המציע לממשלה – שתהיה אפשרות למי שזכאי לרישיון נהיגה להודיע שהוא רוצה שברישיון שלו יירשם התאריך הלועזי בלבד.
<גלעד קרן: זה קיים גם לגבי תעודות זהות.
אורי מקלב: למשל, נוצרי או מוסלמי שגר במדינת ישראל.
מירי רגב: מקובל עליך?
<קריאה: כך זה גם בחוק מרשם אוכלוסין.
אורי מקלב: אין לי צורך שיישא מישהו את שם הלוח לשווא.
מירי רגב: אוקי, אין בעיה.
אלעזר שטרן: אני ער למשפטנים, אני חושב שההחלטה הזאת היא מעל, בהנחה שהיא לא פוגעת כמובן – אני יודע, אמרתי שאני מכבד את זה, אבל אני חושב שיש חוקים שהמשמעות שלהם היא מעבר - - -
מירי רגב: אני מקבלת את עמדתך, ולכן זה יהיה בחקיקה.
אורי מקלב: אני רוצה לתמוך בחלק הזה בחקיקה, ולו רק בגלל שבתקופה האחרונה השלנו מעצמנו, בחוק אחד ודאי ונדמה לי שבעוד חוק, את הלוח העברי בהתנהלות שלנו בתוך המדינה.
אורי מקלב: דוגמה בולטת היא לוח הזמנים לרישום גני ילדים.
אורי מקלב: התאריך הקובע לגבי רישום לגני ילדים היה תאריך עברי, אם אני לא טועה: י"א בטבת.
אורי מקלב: והיתה כאן הצעת חוק שאושרה לפני כחודשיים, שהתאריך הקובע יהיה ה-1.1.
אורי מקלב: נדמה לי שהיום חלק גדול, או רובם, לא יודעים את התאריך העברי; בני הנוער - - - את התאריך העברי שלהם.
אורי מקלב: יש כאן מסר לאומי, גם אם זה גורם קשיים מסוימים, שהתאריך העברי והלוח העברי הוא ייחודי רק לעם היהודי.
אורי מקלב: אין עוד מדינה, אין עוד מישהו שיש לו לוח במתכונת שלו, שזה הולך לפי הירח ולא לפי השמש.
אורי מקלב: יש כאן דברים שהם מאוד-מאוד, מצווה ראשונה בתורה ובתוך תרי"ג מצוות.
אורי מקלב: יש לזמן העברי דברים משמעותיים מאוד ביהדות.
אורי מקלב: זה לא סתם רק תאריך.
אורי מקלב: זה הרבה-הרבה מעבר לכך.
אורי מקלב: אנחנו קובעים את החגים שלנו לפי תאריך ואת החודש שלנו.
אורי מקלב: ולא כמו למשל, להבדיל: הרמאדאן יכול להסתובב מסביב לכל השנה.
מירי רגב: טוב, בסדר, אתה לא צריך לשכנע אותנו.
אורי מקלב: אני חושב שחשוב מאוד שהחוק הזה יוחל, ובפנייה למשרד התחבורה: אני מבין שיש דרישה אירופית לשנות את רישיון הנהיגה שלנו, הוא לא עומד בתקנים; הוברר בוועדת הכלכלה שהרישיון הזה הונפק והוא לא במתכונת האירופית, בהגדרות שלכם, והם מבקשים לשנות את זה; יש מקומות שלא מקבלים אותו כרישיון בין-לאומי.
<ציון מזרחי: אנחנו במשאים-ומתנים עם מדינות בעולם, למשל: איטליה, שכבר יש לנו הסכם משותף שהם מכירים בזה; זה בנוי לפי המתכונת האירופית, גם בסדר כאן – כל שוטר באירופה יודע את הסדר הזה, יודע מה זה "1.", ידע מה זה "2.", יודע מה זה "3.", מה זה מביע ומה זה אומר.
<ציון מזרחי: למשל, עם איטליה, סיימנו עניין.
<ציון מזרחי: עכשיו אנחנו במשא ומתן עם גרמניה.
<ציון מזרחי: קנדה גם פנתה אלינו באותו עניין ואנחנו מוכנים להגיע לאותו הסכם הדדי, שהם יכירו ויראו בזה את העניין.
<ציון מזרחי: בוועדת הכלכלה, אם תרשה לי להזכיר, כשהיינו כאן, דיברנו שנפעל בעניין ולכן אנחנו פועלים.
<ציון מזרחי: אז זה לא הולך: כל מדינות אירופה ביום אחד, אבל - - -
אורי מקלב: אז כבר עכשיו להטמיע גם את הנושא של התאריך העברי.
<חוה ראובני: הם פשוט התעלמו מהתאריך העברי כי הם לא ידעו לקרוא אותו.
מירי רגב: טוב, את זה כבר הבנו.
מירי רגב: בואו לא נחזור על עצמנו.
מירי רגב: הערות נוספות של משרדי הממשלה?
מירי רגב: אני רוצה להביא את החוק להצבעה.
<חוה ראובני: ברמה הטכנית: אנחנו לא נוכל לבצע את זה מחר בבוקר.
<חוה ראובני: זה מחייב שינויים מקיפים במערכות המחשוב שלנו; הן פנימיים שלנו והן בממשקים שלנו עם גורמי חוץ שנסמכים עלינו.
מירי רגב: אם לא מחר בבוקר, מתי כן?
<חוה ראובני: נאמר לי שזה כחצי שנה.
<חוה ראובני: יש לי מסמך מקיף - - -
מירי רגב: נראה לי שחצי שנה זה סביר.
אלעזר שטרן: כן, גם לי.
מירי רגב: השר שלך, יש לו מספיק לכיכרות ולמחלפים, הוא ידאג גם לתאריך עברי, אני בטוחה.
מירי רגב: שישה חודשים, אז אני מתארת לעצמי שיהיה לו כמה כספים לנושא הזה, בכל זאת.
מירי רגב: יש לו מספיק תקציב.
<חוה ראובני: נקודה נוספת שדיברתי עליה עם היועץ המשפטי אתמול והוא אומר שזה מובן מאליו, אבל רק על-מנת שיהיה מובן מאליו גם לפורום הנכבד הזה שמצביע, שזה כמובן יחול רק על רישיונות שיופקו ממועד התחילה ואילך, אם זה בהפקה ראשונה או בחידוש, ולא שנחליף ארבעה מיליון רישיונות.
מירי רגב: זה ברור שזה יהיה בחידוש, הבנו.
זבולון כלפה: על אף שמשום מה אצלכם דווקא בתקנות לגבי רישוי כל מיני כלי רכב, החלתם למשל גם איסור רטרואקטיבית.
זבולון כלפה: יש משהו בתחום התקנות, ברייזרים ובטרקטורונים, שנכנס לאחרונה על-ידי חתימת השר שכן משום מה יכולתם להחיל אותו רטרואקטיבית.
זבולון כלפה: זאת אומרת, שבעוד ארבע שנים אסור לכלי הזה לנוע על הכביש.
זבולון כלפה: אני אומר לך בוודאות גמורה.
<חוה ראובני: אני לא רוצה לדבר על מקרה ספציפי.
<חוה ראובני: אני רק רוצה לומר שהבעיה כאן היא לא עניין של רטרואקטיביות.
<חוה ראובני: אין כאן בעיה משפטית של רטרואקטיביות.
<חוה ראובני: הבעיה כאן היא שאחרת, המשמעות היא להחליף כמעט ארבעה מיליון רישיונות.
זבולון כלפה: אני אחדד את מה שאמרתי כרגע: אדם קנה כלי רכב מתוך ידיעה שהוא נע על הכביש, זה האישור שלו.
זבולון כלפה: פתאום עכשיו, אחרי שיש לו את כלי הרכב הזה במשך שלוש או ארבע שנים, משרד התחבורה הוציא תקנות שלכלי הרכב הזה אסור לנוע על הכביש.
זבולון כלפה: מה הוא עושה היום?
מירי רגב: מה זה קשור עכשיו לרישיון?
<חוה ראובני: אני בטוחה שעניינים נבדקו.
<חוה ראובני: אני לא מכירה את התקנה הספציפית.
מירי רגב: זבולון, בוא נקדם את הצעת החוק.
זבולון כלפה: לא, זה גמור.
מירי רגב: לא, זה לא גמור כי עוד לא הצבענו עליה.
זבולון כלפה: אז נצביע.
מירי רגב: אז תן לנו רגע לגמור את ההצעה הזאת.
מירי רגב: מבחינת תחולת החוק, חצי שנה – מקובל עלי.
מירי רגב: גם ההערה השנייה מקובלת עלי, אני מבינה שגם על המציעים, שזה בחידוש רישיון ובהנפקה של רישיון חדש.
מירי רגב: גם זה ייכנס לחוק.
מירי רגב: הערה נוספת למשרד המשפטים, בבקשה.
<דרור וגשל: הבנתי שגברתי החליטה כבר שזה יהיה בחקיקה ראשית.
<דרור וגשל: השאלה היא אם זה יהיה בחוק השימוש בתאריך העברי או בפקודת התעבורה.
<דרור וגשל: חבר הכנסת שטרן הציע שזה יהיה תיקון בחוק השימוש בתאריך העברי.
<דרור וגשל: ומכיוון שזה הצטמצם רק לרישיון נהיגה, חשבנו שנכון יותר שזה יהיה בפקודת התעבורה.
מירי רגב: אני חושבת שזה גם נכון, שזה יהיה בפקודת התעבורה.
זבולון כלפה: אם זה ישיג את מטרתו, מה זה משנה?
מירי רגב: חוק ראשי בפקודת התעבורה.
מירי רגב: אני יכולה להביא את החוק להצבעה?
<גלעד קרן: אני רק רוצה לחזור, שיהיה ברור, על הדברים ששינינו או תיקנו.
מירי רגב: כן, ובעצם יש רק שני מצביעים, אני וזבולון.
אלעזר שטרן: אני גם יכול.
מירי רגב: אלעזר במקום דוד צור, בסדר.
<גלעד קרן: אני רק רוצה לראות שאנחנו יודעים על מה אנחנו מצביעים: אנחנו מסכמים שזה יחול על רישיון נהיגה בלבד, על תאריך הלידה בלבד, התיקון יהיה בפקודת התעבורה, תאריך התחילה הוא שישה חודשים מיום הפרסום, וזה יחול על חידוש או הנפקה של רישיונות מיום התחילה ואילך.
<חוה ראובני: למעט מי שביקש שלא יירשם.
<גלעד קרן: כן, עם אפשרות לוותר.
אלעזר שטרן: אז אולי נעשה אחרת: שזה יחול רק על חידוש או על הנפקה, ולמעט מי שיבקש שינפיקו לו רישיון עם תאריך עברי.
<קריאה: עכשיו?
אלעזר שטרן: לא, בעוד חצי שנה.
<חוה ראובני: אדם תמיד יכול לבוא ולבקש כפל רישיון.
<קריאה: שיבקש כפל, ישלם תמורתו, ויקבל.
מירי רגב: עזוב, בוא לא נסבך את החקיקה.
מירי רגב: לפני שאני מביאה את להצבעה – אני חושבת שזו הצעת חוק חשובה, חבל שצמצמתם את זה רק לרישיון נהיגה, אבל מתחילים עם משהו.
זבולון כלפה: גם את החומה הסינית בנו עם הלבנה הראשונה.
זבולון כלפה: גם את העולם היהודי - - -
מירי רגב: נכון, אין ספק.
מירי רגב: אני חושבת שזו הצעה חשובה, היא הצעה ייעודית, נכונה, מתאימה לעם היהודי, ואני מברכת את היוזמים על ההצעה.
מירי רגב: מי בעד ההצעה כפי שהוקראה?
מירי רגב: אתה תסגור את הנוסח אחר-כך עם משרד המשפטים.
מירי רגב: בעד הצעת חוק השימוש בתאריך העברי (תיקון – ציון תאריך עברי בתעודה מזהה), התשע"ד-2013 – 3
מירי רגב: שלושה בעד: חברת הכנסת מירי רגב, חבר הכנסת זבולון כלפה וחבר הכנסת אלעזר שטרן שמחליף את חבר הכנסת דוד צור.
מירי רגב: תסכמו דברים, ונביא את זה כמה שיותר מהר להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: בוקר טוב לכולם, אני מבקשת לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא:
מירי רגב: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 21) (איסור קבלת תמורה בעד עריכת נישואין), התשע"ד-2014 – של חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי שולי מועלם-רפאלי; הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: קיימנו מספר דיונים בסוגיות האלה, וביקשתי ששולי, המציעה, תתאם את כל הנושאים שנשארו פתוחים עם המשרד לשירותי דת.
<תומר רוזנר: עם המשרד לשירותי דת ועם משרד המשפטים.
מירי רגב: היו כמה סוגיות שנשארו פתוחות, ואני רוצה רגע לעבור עליהן כדי שנראה שאנחנו מרושתים.
מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה, שולי, כמובן, וגורמי המשרד לענייני דת, נא להוסיף הערות אם במקרה לא עברתי על כל הנושאים.
מירי רגב: שולי, את רוצה להציג את הפערים או את ההבנות שהגעתם אליהן?
שולי מועלם-רפאלי: כפי שהצעת לי, ישבתי שוב עם סגן השר הרב אלי בן-דהן, גם שלשום וגם אתמול; הנוסח מקובל עליו, והוא ביקש לתקן שלושה דברים.
שולי מועלם-רפאלי: האחד, שהתקנות שהוא מתקן יהיו בתיאום גם עם הרבנות הראשית, לא רק הוא והוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: הדבר השני, שהמידע שיפורסם לא יהיה במשרד הרב רושם הנישואין, אלא במשרדי לשכת הנישואין – כך זה נקרא.
מירי רגב: לא הבנתי את הדבר השני.
שולי מועלם-רפאלי: שזה יהיה בלשכת רישום הנישואין ולא אצל הרב רושם הנישואין – כך ההגדרה של המקום בו זה אמור להתפרסם.
שולי מועלם-רפאלי: ודבר שלישי, הוא ביקש שנחזור לבקשה המקורית שלו, שנאפשר שהתקנות יותקנו ב-120 ימים.
מירי רגב: לגבי השניים האחרונים אני אחשוב בהמשך, אבל לגבי הדבר הראשון – מה הוא רוצה, שהוועדה תתאם עם הרבנים?
שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא.
מירי רגב: שהוא יתאם.
מירי רגב: אני לא אחראית למי הוא מתאם, שהוא יתאם עם מי שהוא רוצה, עם הרבנים הראשיים, עם מי שהוא רוצה, אני לא קובעת את זה בחקיקה.
מירי רגב: בן-דהן יחליט עם הוא מתייעץ, יביא לפה תקנות מתואמות עם מי שהוא חשב לתאם אותן, והוועדה תאשר אותן.
<עפר יעקב: לא, הוא חושב להחיל חובת היוועצות בחוק עם הרבנות הראשית.
מירי רגב: נראה לך שיהיה שר דתות שלא ייוועץ עם הרבנות הראשית?
מירי רגב: שיחשוב שהגוף הזה מיותר אולי?
<עפר יעקב: מן ראוי לקבוע את זה בחקיקה.
מירי רגב: לא, ממש לא מן הראוי לקבוע את זה בחקיקה.
מירי רגב: מן הראוי לקבוע בחקיקה שהשר לענייני דתות הוא זה שיקבע את העניין, והשר לענייני דתות הוא זה שיחליט אם הוא רוצה להתייעץ עם הרבנות הראשית או לא.
מירי רגב: מה, אני צריכה לחייב אותו להתייעץ עם הרבנות הראשית?
מירי רגב: הוא השר, הוא המתקין את התקנות, הוא זה שמוביל את החוק, למה אני צריכה לקבוע לו עם מי להתייעץ?
מירי רגב: יש כזה תקדים בחוקים האחרים?
<עפר יעקב: יש חובת התייעצות.
<תומר רוזנר: לא, עם הרבנות הראשית מעולם לא היתה.
<איגי פז: לעניין מינויים יש חובת התייעצות.
מירי רגב: איזה מינויים?
<איגי פז: לדוגמה, מינויים של חברי בית-דין משמעתי לרבני ערים, יש חובת התייעצות עם נשיא מועצת הרבנות; לא מכיר עם הרבנות, יש עם נשיא מועצת הרבנות.
<תומר רוזנר: אבל זה לא לגבי תקנות.
<איגי פז: לא לגבי תקנות, בכל אופן.
מירי רגב: בן-דהן רוצה שיהיה - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, הוא חושב שיש לזה מקום כדי לתת להם את המקום שלהם.
<תומר רוזנר: תחליטו על זה, אבל לא עם הרבנות אלא עם נשיא מועצת הרבנות.
מירי רגב: מה ההבדל בין נשיא מועצת הרבנות לרבנות?
<יוסף יצחק שלוש: זה איש אחד, וזו מועצה.
<יוסף יצחק שלוש: המועצה זה 20 אנשים.
<יוסף יצחק שלוש: וככה, מספיק שהוא מדבר עם הרב הראשי, מקבל את התיאום ויודע מה לעשות.
<תומר רוזנר: עם נשיא מועצת הרבנות הראשית, זה אפשר.
מירי רגב: אוקי, עם נשיא מועצת הרבנות הראשית.
<תומר רוזנר: לאחר התייעצות עם נשיא מועצת הרבנות הראשית.
מירי רגב: אבל זו התייעצות.
מירי רגב: זה לא וטו.
מירי רגב: זה לא וטו של הרבנות – זה צריך להיות חד וחלק.
שולי מועלם-רפאלי: אלה המילים שהוא ביקש ממני: התייעצות.
<קריאה: חובת היוועצות.
<תומר רוזנר: הוא לא חייב לקבל את דעתו.
מירי רגב: הוא לא צריך הסכמה.
<תומר רוזנר: "לאחר התייעצות", כפי שאמרתי.
מירי רגב: וחוץ מזה, הפערים ביניכם סוכמו?
שולי מועלם-רפאלי: כן, חוץ משלושת הדברים האלה.
<תומר רוזנר: לפני שאתם מציגים את הפערים, צריך להציג את החוק לפרוטוקול, על מה מדובר.
מירי רגב: היועץ המשפטי מבקש שלטובת הפרוטוקול נבהיר את מטרת החוק.
מירי רגב: מטרת הצעת החוק היא לאסור על רבני ערים ורבנים שהם עובדים של מועצות דתיות ורשות מקומית ומקבלים משכורת מהמדינה עבור עבודתם, לגבות תשלום עבור עריכת נישואין.
מירי רגב: בעצם אנחנו אומרים שלרב יש תכולת עיסוק, למרות שזה מולם לא נקבע בצורה מסודרת בחקיקה, ואנחנו מבקשים שבתוך תכולת העיסוק הוא יבצע את תפקידו, וחלק ממנה הוא להשיא בני-זוג, וכמובן, לא לקחת תמורה על כך משום שהם משלמים 700 שקלים אגרה עבור נישואין.
מירי רגב: כן קיבלנו, שאם יש רב שהוא לא רב של האיזור, והחליטו אנשים מאילת שהם רוצים את הרב הזה, אז על אותו רב הם יצטרכו לשלם.
מירי רגב: כמה הם ישלמו – את זה נקבע בתקנות.
מירי רגב: אתה יודע, רבנים אומרים: כמה שאת רוצה, אבל הם מתסכלים כמה אתה שם, ואז זוג צריך לתת גם את זה וגם את זה וגם את זה, וגם ככה הוא מוציא הרבה מאוד הוצאות בעניין הזה.
מירי רגב: והדבר השני שקבענו, שרב עיר, משום שהמשכורת שלו היא משכורת גבוהה, של כמעט 30,000 שקלים - - -
יעקב מרגי: את טועה.
מירי רגב: זאת המשכורת של רב עיר.
שולי מועלם-רפאלי: משה בכר ממשרד האוצר שלח לנו אתמול - הוא תיכף יפרט לך.
יעקב מרגי: זה לא חד-משמעי.
יעקב מרגי: יש ישן וחדש.
מירי רגב: אז תיכף הוא יפרט.
מירי רגב: אני מבינה שיש פער גדול מאוד בין המשכורות של רבני שכונות ורבני מועצות דתיות לבין רבני עיר.
יעקב מרגי: יש רבני עיר חדשים ורבני עיר ישנים.
יעקב מרגי: החדשים מרוויחים קרוב לשכר הממוצע במשק.
<חזקיהו סאמין: הרב מרגי, שינו את זה.
יעקב מרגי: שינו את זה עוד קצת?
יעקב מרגי: מה שיכולים הבית היהודי לעשות באוצר אני לא יכולתי.
מירי רגב: אני מבינה שזה השכר, ואם זה לא השכר אז תיכף משרד האוצר יאיר את עינינו.
מירי רגב: אבל בשכר של 30,000 שקלים, והוא אדם נבחר, הוא בהחלט יכול להשיא ולא לקבל על זה תמורה.
מירי רגב: לגבי כל האחרים – אמרנו שהם בהחלט צריכים לקבל תמורה.
מירי רגב: כמובן שהיה עדיף שאף אחד לא יקבל תמורה, שאדם משלם אגרה של 700 שקלים ובזה נגמר.
יעקב מרגי: אני מרחיק לכת אתך: אפילו אלה שלא מרוויחים כמו שצריך והם משיאים בתחום השיפוט שלהם, לא צריכים לקבל תמורה.
מירי רגב: לא, בתחום השיפוט הם לא מקבלים - - -
יעקב מרגי: לא, כי השתמע מהדברים שלך - - -
מירי רגב: בתחום השיפוט שלהם הם לא מקבלים תמורה.
מירי רגב: הם מקבלים תמורה רק אם, לדוגמה, אני רוצה להשיא את בני בעזרת ה' עם איזשהו רב שהוא לא מהאיזור שלי, ואז על אותו רב שאני רוצה להביא, עליו אני אצטרך לשלם יותר.
מירי רגב: כמובן שדיברנו גם על הסנקציות ואמרנו שצריך לאכוף את ההחלטה הזאת, ולא הייתי מוכנה שתהיה פה שום סנקציה, לא פלילית ולא שום דבר אחר, תהיה סנקציה בדיוק כמו לכל עובד ציבור.
מירי רגב: גם זה נושא שסיכמנו.
מירי רגב: ותיכף נדבר על הסנקציה.
מירי רגב: דבר נוסף שקבענו, שעד שהשר לא יתקין תקנות ולא יביא את התקנות לאישור הוועדה, יש איסור מוחלט וגורף לגבות כספים עבור נישואין על-ידי הרבנים, חד וחלק, כי הם עובדים לא על-פי הנוהל.
מירי רגב: את זה קבענו גם כן.
שולי מועלם-רפאלי: חשוב לי להגיד, גם מול האמירות הנוספות שעלו מכיוונים אחרי – זה לא שעכשיו אנחנו מכריחים את הרב מתל-אביב לנסוע לאילת ולא לקבל על זה תמורה, חלילה.
שולי מועלם-רפאלי: לרב העיר תל-אביב יש את כל הזכות להגיד לזוג מאילת: אני לא רוצה לבוא.
שולי מועלם-רפאלי: כי אם הוא לא מקבל תמורה, והוא מחליט שהוא לא רוצה, הזוג מאילת לא יכול לחייב אותו.
שולי מועלם-רפאלי: שלא ישתמע, חלילה, כאילו יש לנו ציפייה מהרב של תל-אביב או של קרית-שמונה לנסוע לאילת - - -
דוד אזולאי: מה יעשה אותו זוג שגר בתל-אביב אבל נרשם בחיפה, מי הרב שיערוך לו את החופה?
שולי מועלם-רפאלי: הרב של חיפה.
שולי מועלם-רפאלי: אמרנו שבגלל פתיחת אזורי הרישום, הדברים היום הרבה יותר קלים.
שולי מועלם-רפאלי: אני מזכירה שבאחד הדיונים אמרו לי חלק מהנוכחים: בשביל מה צריך את זה אחרי שנפתח חוק אזורי רישום?
שולי מועלם-רפאלי: ואנחנו מבינים שבכל זאת צריך את העניין הזה.
<רוני טיסר: שני דברים שאני רוצה להעלות לשולחן הוועדה.
<רוני טיסר: הדבר הראשון, כפי שפתחה יושבת-הראש, הוא לעניין הסנקציה – בדיון הקודם ביקשת שהדין שיחול לגבי רבנים הוא אותו דין שחל על עובד ציבור, לא פחות ולא יותר.
<רוני טיסר: אנחנו עשינו בדיקה מעמיקה לגבי הדין החל על עובדי ציבור שעובדים עבודה פרטית ללא היתר, שזה בעצם המקבילה לסיטואציה שלנו, וגילינו שאין אחידות בדינים שחלים על עובדים שכאלה.
<רוני טיסר: לגבי עובדי מדינה שעליהם חל הדין המשמעתי של עובדי מדינה, אכן, אם הם עובדים עבודה פרטית ללא היתר, חל עליהם הדין המשמעתי.
<רוני טיסר: עם זאת, לגבי עובדי ציבור שהם עובדי רשויות מקומיות, עיריות או עובדי מועצות אזוריות, חל עליהם דין אחר.
<רוני טיסר: בצו המועצות האזוריות נקבע שעובד שעבד עבודה פרטית ללא היתר או עבודת חוץ על-מנת לקבל פרס, כפי שנכתב שם, דינו או מאסר או קנס.
<רוני טיסר: ואילו בפקודת העיריות נקבע שדינו של עובד עירייה שעבד עבודת חוץ על-מנת לקבל פרס, דינו קנס פי שלושה משווי העבודה שהוא קיבל.
מירי רגב: איפה זה נכתב?
<רוני טיסר: בפקודת העיריות, בצו המועצות האזוריות.
<רוני טיסר: מכיוון שההוראה שאנחנו מחילים כאן חלה גם, בין השאר, על רבנים שהם עובדי רשויות מקומיות, חשבנו שהדין הנכון להחיל הוא אותו דין שחל עליהם כשהם עוברים על אותה הוראה כעובדי ציבור רגילים.
<רוני טיסר: דבר נוסף ובעייתי הוא שכרגע, לצערנו, נכון להיום, אין דין משמעתי אפקטיבי שחל על רבני ערים, שגם עליהם אנחנו מחילים את הוראות החוק הזה.
<רוני טיסר: לכן, אם נקבע שעבירה על הוראות חוק זה היא עבירת משמעת, למעשה, לגבי רבני ערים לא תהיה סנקציה אפקטיבית.
<רוני טיסר: לכן ההצעה שלנו, שמופיעה לפניכם בנוסח כאן, היא שהסנקציה שתחול היא הסנקציה בדומה לפקודת העיריות, היא קנס, וזה איזשהו איזון בין כל הדינים החלים ובהתאמה.
מירי רגב: זאת הסנקציה שחלה על כל עובד עירייה?
<רוני טיסר: כן, לגבי כל עובד עירייה.
<רוני טיסר: בעקבות הערה שקיבלנו מהמחלקה הפלילית במשרד המשפטים – הם ביקשו שהניסוח יהיה אחר ושלא נַפנה לפקודת העיריות, אלא פשוט נכתוב את הסנקציה עצמה.