GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: תראי, בכל זאת יש לכם ניסיון עם הישובים הערביים עשרות שנים.
חנא סוייד: אתם יודעים שהבנייה בישובים הערביים היא לא בנייה קבלנית והיא לא בנייה מרוכזת.
חנא סוייד: את מדברת על מתחם.
חנא סוייד: הדבר הזה, מתחם לא קיים ביושבים הערביים.
חנא סוייד: אין דבר כזה ששמו מתחם.
זבולון כלפה: חבר הכנסת חנא סוייד, היא מדברת מהצד של התשתיות.
זבולון כלפה: זה מה שהיא רואה, היא עדיין לא מדברת כרגע על הבתים.
חנא סוייד: היא מגדירה מתחם.
חנא סוייד: יחידת המדידה שלה היא מתחם.
חנא סוייד: זה לא קיים.
זבולון כלפה: כן, אני מבין אותך ואני מסביר לך שוב, בסוף התשתיות, אתה לא יכול לעשות תשתיות ולדלג מעל שטח מסוים - - -
חנא סוייד: לזה אני קולע.
חנא סוייד: אני רוצה להגיע בסופו של דבר לזה שצריך להתאים את התכניות למציאות בישובים הערביים, ולא לטעון בסוף שזה לא מתאים.
זבולון כלפה: את זה אני רוצה לומר, אם הבנתי נכון את הדברים של הגברת סימונה, בגלל המצב שאתה מתאר כרגע הם דווקא הלכו למציאות ולהגיד, 'רגע, בשטחים שיש לנו הכלאה של בעלויות, יש בעלויות פרטיות ויש בעלויות מדינה, בוא נייצר כאן איזה סוג של פתרון שנותן לנו קודם כול את האפשרות להעביר תשתיות בצורה מסודרת על כל השטח הזה.
חנא סוייד: השאלה אם זה מצליח וזה עובד.
זבולון כלפה: עכשיו נשמע.
<סימונה טסטה: אני מבקשת לומר שאחרי שנתיים שראינו אין את היכולת של הרשויות לממש את תקציב הסבסוד, לא לקחנו מהם את הכסף.
<סימונה טסטה: החוזה שנתחם עם כל אחת מהרשויות שקיבלה תקציב, בחוזה היה כתוב בפרוש שהכסף יועבר לרשות בהתאם לקצב עבודות הפיתוח וקצב התקדמות הבנייה.
<סימונה טסטה: אוקיי, לא לקחנו את הכסף.
<סימונה טסטה: ראינו שהם לא הצליחו לממש - - -
חנא סוייד: זה לא הדבר החשוב.
זבולון כלפה: עכשיו הגענו לחלק החשוב.
<סימונה טסטה: שנתיים אחרי שבחנו את התכנית וראינו, השנה אנחנו מתחילים ליישם את זה בנצרת ובסחנין - - -
זבולון כלפה: שאתם בעצם תבצעו בפועל.
<סימונה טסטה: אנחנו נבחן את זה עם הרשויות.
חנא סוייד: תאמיני לי, נצרת היא עיר שיש בה, ולו חלקי, את המושג הזה של בנייה מרוכזת, בנייה קבלנית.
חנא סוייד: 90% מהישובים הערביים שהם לא נצרת וסחנין, אני שומע את הסיפור הזה 4-5 שנים.
חנא סוייד: 90% זה לא נצרת ושם אין כלום.
חנא סוייד: תתאימו את התכניות שלכם למטרייה.
חנא סוייד: אתם לא יכולים לבכות כל הזמן שבעצם אתם מציעים תכנית והתכנית לא מתקבלת.
זבולון כלפה: הזמן שלנו הולך ומסתיים.
זבולון כלפה: יש לנו פה שני נציגי ממשלה שלא שמענו אותם.
זבולון כלפה: מי שחשוב ומשמעותי - - -
דב חנין: אולי לא תהייה בררה מלעשות לדיון הזה דיון המשך, כי יש כאן הרבה שלא דיברו.
דב חנין: <קריאה:> אדוני היושב ראש, ראש המועצה של זסר א-זרקא הגיע עכשיו הוא רוצה לדבר.
זבולון כלפה: הוא לא יכול כעת לדבר.
דב חנין: אמר פה - - -
זבולון כלפה: חבר הכנסת דב חנין, אני מצטער מאוד כי חשוב לי לשמוע את עמדתם של שני משרדי הממשלה.
זבולון כלפה: אני חושב שהדיון הזה היה כפתיחה של הנושא.
זבולון כלפה: יכול להיות שצריך לאחר מכן לחשוב ביחד.
זבולון כלפה: מאחר ואני פועל במגזר הזה ומשתדל לסייע לא מעט, אני מוכן להיות שותף לדבר הזה.
זבולון כלפה: בוא נשמע את רמ"י ואת משרד הפנים כדי שנבין את התמונה.
זבולון כלפה: הבנו את הדברים ואני גם חושב שיש כאן התחלה של חשיבה והתמודדויות לא מעטות של אתגרים שהשטח - - -
<סימונה טסטה: התהליך הזה - - -
דב חנין: גברתי, לקראת הישיבה הבאה אבקש שתעשו כאן בדיקה לשאלה שהעלה כאן מר כנעאנה על הצורך למצוא, לאתר קרקעות מדינה ליד הישובים הערביים.
דב חנין: כי אותה תסבוכת שגברתי וחבר הכנסת חנא סוייד תיארו, זו תסבוכת רצינית.
דב חנין: אם היינו במצב שלכל ישוב ערבי היו גם קרקעות מדינה שניתנות לתכנון ולפעולה במתכונת אחרת, היינו במצב אחר.
<סימונה טסטה: יש.
דב חנין: 5%, זה כלום.
<סימונה טסטה: סליחה, המספר לא כל כך מדויק, אני לא יכולה להגיד - - -
דב חנין: 7%.
<סימונה טסטה: יש לא מעט ישובים שיש בהם קרקעות מדינה.
<סימונה טסטה: במרכז הארץ זה הרבה יותר בעייתי, בפריפריה יש ואנחנו מקדמים לא מעט תכניות.
<סימונה טסטה: אני רוצה - - -
<חיאם קעאדן: אני ראש רשות ואני אומר שכמעט ואין.
<חיאם קעאדן: אני איתרתי שטח - - -
זבולון כלפה: אנחנו נכנסים כאן לסוגיות.
זבולון כלפה: בבקשה נציג רמ"י.
זבולון כלפה: האם תוכל להחכים אותנו?
<דוד רשן דויטש: הנושא שעלה כאן הוא נושא תכניות מתאר.
<דוד רשן דויטש: באמת בחלוקת העבודה בינינו, אנחנו ברמ"י מתעסקים בעיקר בתכניות מפורטות שבאות אחרי תכניות מתאר.
<דוד רשן דויטש: אכן, בכל מדינת ישראל ולא רק במגזר הערבי, תכניות מתאר מהוות הרבה פעמים חסם להתפתחות הישובים.
<דוד רשן דויטש: אנחנו לא יכולים להתחיל עם מפורטות.
<דוד רשן דויטש: בכל מקום זה אותו דבר וזה נכון בכל מקום.
<דוד רשן דויטש: לגבי הסכמי הגג, שלא יהיו אי הבנות, כרגע מכיוון שנציג האוצר לא נמצא כאן ואני מצטער על זה, אם תשימו לב, הסכמי הגג נחתמים עם רשויות שהולכות לשווק אלפי יחידות דיור.
<דוד רשן דויטש: לא תמצאו רשות, מדובר על קריית גת עם 20 אלף יחידות לשנים הקרובות, או למשל על ראש העין.
<דוד רשן דויטש: לכן - - -
דב חנין: הם רוצים לשווק אלפי יחידות דיור, תנו להם את ההזדמנות.
<דוד רשן דויטש: לשווק זה אומר, תכנית מאושרת על קרקעות של מדינת ישראל.
<דוד רשן דויטש: מטבע הדברים, ראיתם את הבעיות המקרקעין ובעיות המתאר, אין.
<דוד רשן דויטש: אבל במקום שיהיה, אני לא יודע אם רהט יוצאת דופן.
<עטא אבו מדיעם: למה?
<עטא אבו מדיעם: רהט יכולה לעמוד בסטנדרטים האלה.
<דוד רשן דויטש: דבר שלישי, היה כנס גדול של ראשי רשויות עם שר השיכון ועם מנכל רמ"י, בו נאמר שרשויות - - - <קריאה:> עם שר האוצר, אל תשכח אותו.
<דוד רשן דויטש: לא שכחתי אותו, תאמין לי.
<דוד רשן דויטש: רשויות שרוצות לתכנן לעצמן ולוקחות אחריות, אותן אנחנו מממנים בהתאם לסוציו-אקונומי ובהתאם לזה שהם לא מקבלים מרשות אחרת.
<דוד רשן דויטש: זאת אומרת שמי שמקבל מהרשות או ממנהלת הבדואית תקציב לזה.
<דוד רשן דויטש: בכל מקום שרשות מקומית לוקחת על עצמה, יש כללים של האוצר ושלנו בהתאם לסוציו-אקונומי.
<דוד רשן דויטש: נדמה לי שרהט הגישה בקשות, אפילו אני אישית, לשני אזורים בתכנון עצמי.
<דוד רשן דויטש: אני חושב שהדברים האלה הם לגבי רשויות שלוקחות אחריות.
<דוד רשן דויטש: לגבי חסמים של תשתיות, ניסיתי לחשוב, כל אחד מכם שיורד מכביש 2 או 4 לכיוון פרדיס רואה מחלפון שיורד לכפר פרדיס, כי זה היה חסם לשיווק של מאות יחידות בפרדיס בחלק העליון מזרחי.
<דוד רשן דויטש: מדינת ישראל מתבצעת באזור ג'לג'וליה מתקן ביוב, הוא לא מיועד לג'לג'וליה, הוא מיועד לג'לג'וליה, דרום השרון, ואחרים.
<דוד רשן דויטש: אני לא יודע, אבל התמונה שהוצגה כאן.
<דוד רשן דויטש: נפתרים חסמים לעתים ברמה אזורית, חלקם מופיעים כחסמים.
<דוד רשן דויטש: אנחנו רואים את מכלול יחידות הדיור ומעלים את זה לאוצר.
<דוד רשן דויטש: הנושא האחרון, נושא המקרקעין.
<דוד רשן דויטש: - - -
דב חנין: יש לכם מפה ארצית של חסמים בישובים ערביים?
דב חנין: למשל חסמים של פתרונות קצה, ביוב זה האופייני.
דב חנין: יש מפה ארצית כזאת שנוכל לקבל בוועדה?
<דוד רשן דויטש: לא.
<דוד רשן דויטש: אני אסביר.
זבולון כלפה: בבקשה משפט סיום שלך, ברשותך.
<דוד רשן דויטש: משפט סיום, הבעיה הקשה ביותר זה המקרקעין.
זבולון כלפה: בעלויות על המקרקעין אתה מתכוון.
<דוד רשן דויטש: בעלויות.
<דוד רשן דויטש: הצענו הצעה ואני אתן דוגמה אחת.
<דוד רשן דויטש: קרקעות שהגענו בהסכם הקיבוצים באזור חריש, להחליף אותם ולשים אותם להגדלת בקא אל גרבייה בחלק הצפוני שלה.
<דוד רשן דויטש: זה ללא בקשה של בקע וללא דיון של אף אחד, כלומר במשרד פנימה - - - -
<חיאם קעאדן: סליחה, בכמה דונם מדובר?
<דוד רשן דויטש: אני לא רוצה לומר כי יש את כביש 6 שחותך את השטח.
<דוד רשן דויטש: הדברים האלה - - -
<חיאם קעאדן: אם אני לא טועה מדובר על 100 דונם.
<דוד רשן דויטש: את מה שקיבלנו חזרה מקיבוצים.
<דוד רשן דויטש: אנחנו רואים לאיזה ישוב זה יכול להתאים, ובמקרה הזה אנחנו אפילו הולכים להחליף קרקע.
זבולון כלפה: אנחנו כבר בחריגת הזמן.
זבולון כלפה: נשמע את משרד הפנים ולאחר מכן את מרכז השלטון המקומי.
<אהוד יוסטמן: אני ממנהל התכנון.
<אהוד יוסטמן: אנחנו עוסקים בתכניות המתאר.
<אהוד יוסטמן: יש כאן הרבה שאלות שעלו שנוגעות בהרבה תחומים.
<אהוד יוסטמן: אני אנסה לענות על מה שאני יכול בתחום העשייה שלנו.
זבולון כלפה: האם אתה יכול להתייחס למספר נקודות שעלו כאן תוך כדי הדברים.
זבולון כלפה: למשל, התמשכות התהליך - - -
<אהוד יוסטמן: לכול אני אתייחס, אני אתייחס רק לדברים שעלו.
<אהוד יוסטמן: קודם כל מוועדת אור, תודה לאל, יש שינוי מאוד גדול.
<אהוד יוסטמן: אני חושב שגם הזמן וגם הדברים שנאמרו.
<אהוד יוסטמן: מאז 2001 אנחנו מדברים על קידום תכנון מתאר ב-100 ישובים במגזר הערבי.
<אהוד יוסטמן: זה כאמור משנת 2001.
<אהוד יוסטמן: תכנון מתארי – אנחנו מדברים על קידום תכניות מתאר בישובים, 100 תכניות מתאר היום מקודמות, 65 מהן כבר בתוקף - - -
חנא סוייד: מכל התכניות, כמה ישובים ערביים?
<אהוד יוסטמן: כל הישובים הערביים, רשויות, כ-130 ישובים - - - <קריאה:> 30 עדיין לא נמצאים בתוך - - -
<אהוד יוסטמן: אני אגיד בדיוק.
<אהוד יוסטמן: 65 תכניות מתאר כבר בתוקף.
<אהוד יוסטמן: 35 מהן בתהליך מתקדם מאוד, ממש תוך שנה-שנתיים יאושרו.
<אהוד יוסטמן: 12 ישובים יוצאים עכשיו לתכנון במסגרת 30 הישובים שיוצאים לפרויקט של השנה הזאת.
<אהוד יוסטמן: בשנה הבאה עוד כ-7.
<אהוד יוסטמן: בסך הכול, כ-119 ישובים מתוך 130.
<אהוד יוסטמן: כך או כך, לא שאני חושב שהכול מושלם ולא שאני חושב שאין בעיות ולא שהתכניות הראשונות הן פחות טובות מהתכניות שאנחנו עושים היום, זה תהליך שהולך ומשתבח, הולך ומתקצר.
<אהוד יוסטמן: כמובן שלא עשינו שום דבר מ-1995 שנאמר כאן.
<אהוד יוסטמן: אני בכלל לא הייתי במשרד הפנים ואני זה שהתחיל את התכנית בקלנסוואה.
<אהוד יוסטמן: אני לא אכנס לנקודות.
זבולון כלפה: אהוד, 65 התכניות שהן בתוקף, מהרגע שהתחילו אותן ועד הרגע שקיבלו תוקף, כמה זמן בממוצע עבר?
<אהוד יוסטמן: היום לתכניות מתאר נקבע להן 3.5 שנים.
<אהוד יוסטמן: שנה תכנון, חצי שנה מסמכים ושנתיים בסטטוטוריקה וזה גם על פי הרפורמה, עכשיו נקבע מתוך הסטטוטוריקה של תכנית המתאר- סך הכול 3.5 שנים.
<אהוד יוסטמן: אני יכול לומר שאני קצת לא אהבתי, סליחה שאני אומר, את הניסיון להגיד 'יהודי, ערבי', אני יכול לומר לך שכול הישובים היהודים כולם היו במצב רע לפני שנים.
<אהוד יוסטמן: קריית שמונה, התכנית הייתה מאוד ישנה ונמחקה.
<אהוד יוסטמן: זאת הייתה מחלה שלא קשורה למגזר זה או למגזר אחר.
<אהוד יוסטמן: היה קושי בקידום של התכנית המתאר.
<אהוד יוסטמן: אני אומר את זה חד וחלק לפנים, זה נכון.
<אהוד יוסטמן: נעשתה עבודה מאוד גדולה ובמיוחד בשנים האחרונות לקיצור המספרים האלה.
<אהוד יוסטמן: אנחנו יכולים לתת אותם אחד לאחד - - -
באסל גטאס: אתה לא ענית לשאלה של היושב ראש.
באסל גטאס: הוא שאל כמה היה.
<אהוד יוסטמן: אני אענה, אני ממש לא מתעלם.
<אהוד יוסטמן: אני מכיר את הקשיים.
<אהוד יוסטמן: הדברים נמשכו, בזמנו גם 10 שנים, היו תכניות שנמשכו גם 10 שנים.
<אהוד יוסטמן: <קריאה:> גם 20 שנה.
<אהוד יוסטמן: אני לא יודע ואני לא רוצה לדבר על תקופות שאני לא הייתי במשרד.
<אהוד יוסטמן: אנחנו מדברים על תכניות עדכניות רק משנת 2000 ואילך כך שאין לי מה להתייחס לפני כי ממילא על מה שנעשה לפני צריך לעשות תכנית חדשה, כאילו לא נעשתה תכנית, גם איכות התכניות של אז היא האיכות של היום.
<אהוד יוסטמן: עדיין נקודתית יש תכניות בעייתיות.
<אהוד יוסטמן: צריך גם לומר שתמיד עשינו את זה בשיתוף ראשי הישובים.
<אהוד יוסטמן: נכון, לפעמים מתחלף ראש מועצה ולא רק במגזר שאומר 'מה שעשה קודמי לא מקובל עלי, אני חושב שצריך לעשות את זה אחרת'.
<אהוד יוסטמן: גם זה לגיטימי, אדם בא עם אג'נדה שהוא נבחר איתה וזה מותר לו.
<אהוד יוסטמן: לפעמים עשינו תכניות פעמיים ושלוש, זה לא פשוט.
<אהוד יוסטמן: מעבר לזה אני מבקש להתייחס מהר במספרים לדברים שנאמרו כי זה מאוד מאוד חשוב.
<אהוד יוסטמן: יש שני נתונים מאוד מאוד חשובים: תוספת השטח לפיתוח, אני לא מדבר כרגע על גבולות שיפוט, נבדיל כי זה כמה דברים שונים, תוספת השטח לפיתוח ממוצע בישוב במגזר הערבי הוא ,70% תוספת לשטח לפיתוח, לא ירוק, לכל ישוב בממוצע.
<אהוד יוסטמן: גבולות שיפוט - - -
חנא סוייד: בהשוואה לאיזה, ל-100?
<אהוד יוסטמן: נקודת המוצא של תכניות מאושרות.
חנא סוייד: ביחס לתכניות שהיו קודם?
<אהוד יוסטמן: כשאני בא לישוב ויש לו קו שמגדיר את כל התכניות המאושרות בישוב, הרי משם זו נקודת המוצא שלי לתכנית מתאר - - -
חנא סוייד: אני חושב שנקודת המוצא שלך צריכה להיות מה קיים בישוב ולא התכניות.
חנא סוייד: אתה יודע שהבנייה מקדימה את התכנון ב-20-30 שנה.
<אהוד יוסטמן: יש משהו במה שאתה אומר - - -
חנא סוייד: יש הכול.
חנא סוייד: כאן קבור הכלב.
<אהוד יוסטמן: לא.
<אהוד יוסטמן: רגע, זה הנתון שיש לי, - -
חנא סוייד: אני יודע, אתה עובד על הנייר.
<אהוד יוסטמן: אל תגיד את זה.
<אהוד יוסטמן: חבר הכנסת חנא סויד, אתה יודע, דווקא אתה יודע וגם העמותות שותפות אצלנו בתוך התהליכים, אתה יודע כמה אנחנו יורדים לשטח ומשקיעים מאמץ ללא לאות.
<אהוד יוסטמן: אני לא אומר שזה ללא דופי.
<אהוד יוסטמן: יש בעיות אמיתיות.
<אהוד יוסטמן: חבר הכנסת דב חנין דיבר, ממש נגע בנקודה חשובה, העניין של תכניות ביוב.
<אהוד יוסטמן: יש לי תכנית של מסר, מסר וסולם שני ישובים ששם 3.5 שנים אם לא 4 המסמכים מוכנים לתוקף ואני לא יכול לתת להם תוקף בגלל זה.
זבולון כלפה: אין לנו זמן.
זבולון כלפה: תתייחס בבקשה לדברים שלנו.
<אהוד יוסטמן: עוד שלושה נתונים:
<אהוד יוסטמן: גבולות שיפוט – בכל מקום שנדרש על פי תכנית המתאר או שהתכנון מצריך גבולות שיפוט, לא הייתה פעם אחת שלא פנינו להרחבת גבולות שיפוט.
<אהוד יוסטמן: זה כולל יותר משליש מהישובים, 44%, 44 מתוך 100 ישובים, הישובים פנו להרחבת גבולות שיפוט ואנחנו תמכנו בתהליכים של הרחבת גבולות שיפוט.
<אהוד יוסטמן: הופענו בפני הוועדות האלה, זה לא רק ענייני תכנון - - -
חנא סוייד: לא היה מקרה ששר הפנים אלי ישי אישר את הבקשה שלכם.
חנא סוייד: לא היה מקרה כזה.
<אהוד יוסטמן: לא נכון.
<אהוד יוסטמן: פשוט לא נכון.
חנא סוייד: תן לי דוגמה.
<אהוד יוסטמן: אני אתן לך מלא דוגמאות.
<אהוד יוסטמן: אני לא דובר של אלי ישי.
<אהוד יוסטמן: אני יודע את התכניות עצמן.
<אהוד יוסטמן: אני לא מדבר כאן עבור אלי ישי, עברו מעלי שישה או שבעה שרים בתקופה של עשר שנים.
<אהוד יוסטמן: אני אומר לך בפירוש שהרבה מאוד ישובים, אני אומר שב- 44 הורחב תחום השיפוט שלהם בהתאמה לתכנית המתאר.
<אהוד יוסטמן: אולי יש מקרה אחד מתוך ה-100 שלא נענה- - -
חנא סוייד: אני לא רוצה להשאיר כאן מצב כאילו אתה יודע את העובדות יותר ממני.
<אהוד יוסטמן: נחליף מידע, אני אשמח לכך.
חנא סוייד: אני אומר לך באחריות מלאה שהשר אלי ישי לא חתם על הרחבת תחום שיפוט של רשות מקומית ערבית אחת.
<אהוד יוסטמן: אבל היו - - -
זבולון כלפה: בתחילת הדיון הציג כאן ממלא מקום ראש עיריית רהט מסמך עם חתימה מסודרת של אלי ישי.
זבולון כלפה: הוא הציג כאן.
זבולון כלפה: סליחה, סליחה, אנחנו בחריגת זמן גדולה מאוד.
זבולון כלפה: אני מבקש - - -
<חיאם קעאדן: גם קוקה אבו אל הוה יש אותו מקרה שהשר חתום והפקידים טרפדו את זה חמש שנים.
זבולון כלפה: אני מבקש אהוד, אם אתה יכול לומר לנו משפט סיכום מבחינתך.
זבולון כלפה: אתה מציג כאן תמונה שבעצם מראה שיש כאן מגמה של תנועה, סדר גודל של כ- 119 לפי החלוקה: 65, 35, 12 ו-7 – שפחות או יותר נמצאים בתוך השרשרת ויש עוד קרוב ל-11 ישובים - - -
<אהוד יוסטמן: שהם כולם קטנים מ-10,000 נפש, וגם רהט שיוצאים לתכנית מתאר.
זבולון כלפה: אני מציע בדבר הזה, קודם כל חבר הכנסת מסעוד גנאים, יש פה נתונים מאוד מעניינים.
זבולון כלפה: אני מבקש ממך, תחבור קודם למידע הזה כדי שנוכל לעבוד על בסיס.
זבולון כלפה: נראה את הדברים האלה לאחר מכן.
זבולון כלפה: בבקשה משפט אחרון שלך לסיכום ואחר כך נעבור לחיאם קעאדן.
מסעוד גנאים: נמצא כאן גם ראש העיר של זסר א-זרקא, אולי תיתן לו דקה.
זבולון כלפה: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אני מבין, אבל אנחנו באיחור.
<אהוד יוסטמן: נקודה הכי חשובה לגבי רהט, מהלך תכנית המתאר הולך ונשלם, הוא הפתרון המלא, צריכים תכניות מפורטות.
<אהוד יוסטמן: זה עיקר המאמץ.
<אהוד יוסטמן: כמו שעשו מאמץ מאוד מרוכז כל ממשלות ישראל וגם משרד הפנים לעשות את הדבר הזה, לדעתי צריך לעשות מאמץ מאוד גדול ומרוכז במימון וקידום תכנון מפורט שייתן את המימוש לתכניות המתאר האלה.
<אהוד יוסטמן: רובן ככולן, למעט ישובים קטנים, לא נותנים היתרי בנייה.
<אהוד יוסטמן: אי אפשר.
<אהוד יוסטמן: זה דגש מאוד חשוב.
זבולון כלפה: חיאם, משפט אחד שלך להבנה שלך את הדברים, אתה כשלטון המקומי.
<חיאם קעאדן: צהריים טובים לכולם.
<חיאם קעאדן: אני שמח על הדברים שאהוד הציג.
<חיאם קעאדן: אני מציע שגם הדברים יעברו לחבר הכנסת מסעוד גנאים שיראה שהדברים מתקדמים ואיפה יש תקועים.
<חיאם קעאדן: אני רוצה לדבר יותר על הגדלת שטחי שיפוט.
<חיאם קעאדן: במגזר הערבי יש לנו בעיה בשטחי השיפוט.
<חיאם קעאדן: כמו שנאמר כאן על ידי מר מסעוד גנאים, האוכלוסייה גדלה והשטח נשאר אותו דבר.
<חיאם קעאדן: אני אישית רוצה להזכיר שתי בעיות.
<חיאם קעאדן: לפני שבוע הייתי בעראבה.
<חיאם קעאדן: יש בו 3,000 דונם ששייכים לתושבי עראבה.
<חיאם קעאדן: 3,000 הדונם הם תחת שיפוט מועצה אזורית משגב.
<חיאם קעאדן: שנים, - - -
זבולון כלפה: הם בוועדת גבולות עכשיו.
<חיאם קעאדן: כן.
<חיאם קעאדן: אני אומר לך שבכדי להגיע למועצה ברכב שלי לקח לי 20 דקות.
<חיאם קעאדן: הכבישים צרים, לחץ תנועה, האוכלוסייה עם השנים נלחצת.
<חיאם קעאדן: למה לא לתת להם את האדמות האלה?
<חיאם קעאדן: עד מתי?
<חיאם קעאדן: האנשים זקוקים לאדמות האלה.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד, קודם זה עלה כאן ביחס לסוגיה אחרת.
זבולון כלפה: כשקיימות ועדות גבולות, אנחנו בשלב הזה לא עושים כלום, בוא נחכה לתוצאות.
זבולון כלפה: יושב צוות מקצועי, יראה, ישפוט, יבין את הדברים, יראה את התמונה הכוללת ויוציא את המסקנות.
<חיאם קעאדן: אני מקווה שהדברים ילכו איך שאתה מצייר אותם.
זבולון כלפה: כך אני מכיר אותם.
<חיאם קעאדן: אני יושב עם הרבה ראשי רשויות, היה מקרה של קווה בבא לוג'ה, אמרתי את זה, הוא הראה לי חתימה של השר להרחבת שטח שיפוט, כולו 120 דונם, ואף אחד לא מתייחס לזה.
<חיאם קעאדן: אף אחד לא מתייחס לזה.
<חיאם קעאדן: ראש העיר סיים את הקדנציה והוא רק מדבר על הסוגיה הזאת.
<חיאם קעאדן: המדינה, משרד הפנים צריכים בסוגיה הזאת לבוא לקראת האוכלוסייה הערבית.
<חיאם קעאדן: הלחץ על האוכלוסייה והמחסור באדמות הולכים וגדלים.
<חיאם קעאדן: צריך להתחיל לקחת את האדמות מהמועצות האזוריות שחופפות את הרשויות המקומיות ולהתחיל לקדם תכנון מסודר, מודרני שיענה על צרכי האוכלוסייה הערבית.
<חיאם קעאדן: תודה.
זבולון כלפה: כם אני רוצה לסכם את הדיון.
זבולון כלפה: אני חושב שקודם כל כהצעה לסדר זה היה מצוין כי הארנו זרקור על כל הסוגיה הזאת, היא סוגיה חשובה ויש בה מורכבות כזאת או אחרת.
זבולון כלפה: אני מציע פרקטית, אני חושב שיש לא מעט עבודה לכם חברי כנסת, אמרתי שאני מבחינתי מוכן להגיש את עזרתי.
זבולון כלפה: לדעתי אני יושב בשתי וועדות משמעויות, גם כספים וגם בפנים.
זבולון כלפה: אלו שני מקומות שכן יכולים לסייע בדברים הללו.
זבולון כלפה: יש לאסוף את המידע ואת הנתונים, יש כאן פרטנרים שמוכנים.
זבולון כלפה: בשלב הראשוני, הבסיסי הוא תכנית המתאר.
זבולון כלפה: לאחר מכן יבוא השלב הבא שהוא בעצם התכניות המפורטות שהן כבר פועל יוצא של הגורמים השונים בשילוב הרשויות.
זבולון כלפה: יש פה לא מעט עבודה, בסוף אתם כראשי רשויות, נבחרי ציבור, צריכים לעשות מול הציבור והקהל שלכם.
זבולון כלפה: לדוגמה מס השבח שאדם נדרש לשלם.
זבולון כלפה: לא יעלה על הדעת כי הושקע המון זמן, כסף, קידמו תכנית והתכנית קיבלה תוקף, אבל בעצם היא לא יכולה לצאת לפעול מכיוון שהאנשים כרגע לא מוכנים לשלם את מס השבח.
זבולון כלפה: צריכה להיות כאן גם עבודה מצדכם מול האנשים מצד אחד, וגם מצדכם בהעברת המידע הזה.
זבולון כלפה: אני מאמין שמפה אנחנו יוצאים לאיזו דרך.
מסעוד גנאים: אני מבקש בסיכום שיהיה דיון המשך בעוד חודש.
זבולון כלפה: ראשית, אנחנו בהצעה לסדר.
זבולון כלפה: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אני מציע שלפני דיון המשך נעשה בינינו דיון ביניים ברמה הפנימית אחרי שאספת את המידע, ונראה לפי הצורך.
זבולון כלפה: דרך אגב, אפשר לעשות דיונים בוועדות אחרות.
זבולון כלפה: סיימנו.
דוד צור: המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, שב"ס, אתם רואים שהדוח הזה מעורר עניין ציבורי רב.
דוד צור: אל תתרשמו ממה שאתם מסתכלים מסביבכם.
דוד צור: הוא משודר בשידור חי.
דוד צור: נציבת הקבילות, אתם מוסרים לנו את הדוח?
<חנה פסובסקי: כן.
דוד צור: תגידי לנו את עיקרי הדוח, אחרי זה נעשה איזה סבב.
<חנה פסובסקי: זה יום לא קל, בעיקר עבור תושבי הדרום.
<חנה פסובסקי: אני מחזקת את ידיהם ואת ידי כוחות הביטחון.
<חנה פסובסקי: עלינו להמשיך בשגרה.
<חנה פסובסקי: אנחנו נציג עכשיו את הדוח, כפי שהיינו אמורים לעשות.
<חנה פסובסקי: יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת דוד צור, מכובדי כולם, אני מתכבדת להציג לכם את הדוחות השנתיים של נציבות קבילות השוטרים והסוהרים לשנות העבודה 2012 ו-2013, ולהביא בפניכם את עיקרי העשייה של הנציבות בשנים אלו.
<חנה פסובסקי: אוכלוסיית השוטרים והסוהרים מנועה מלעשות שימוש בחירות ההתאגדות.
<חנה פסובסקי: במצב דברים זה, ועל מנת לאזן את הפגיעה שבשלילת הזכות, הוחלט להקים במשטרה ובשב"ס נציבות קבילות, שתפקידה לשמש אוזן קשבת ולברר את עניינו של הפרט במערכת כאשר הוא חש עצמו נפגע ממעשה שנעשה לגביו על ידי לובש מדים, פוגע בו במישרין, נוגד חוק , תקנה, פקודה, הוראה, אינו מתיישב עם מינהל תקין או שיש בו שרירות או אי צדק בולט.
<חנה פסובסקי: בשנים האחרונות נפתחו ערוצי תקשורת, הן במשטרה והן בשב"ס, כגון מפכ"ל נ"ט, נציב נ"ט וכיוצא באלה.
<חנה פסובסקי: נציבות הקבילות מהווה עבור השוטרים והסוהרים כתובת לפנייה במישרין לגוף עצמאי ובלתי תלוי שהחלטותיו הן סופיות.
<חנה פסובסקי: בכך חשיבותו הרבה.
<חנה פסובסקי: תשומת הלב והאזנה למצוקות השוטר והסוהר הן לכשעצמן יעד חשוב.
<חנה פסובסקי: לפני מספר ימים פנה אלי שוטר וטען שהוא שרוי במצוקה וכי מתנכלים לו ביחידה.
<חנה פסובסקי: הוא אמר לי כי מה שמקל עליו היא העובדה כי הוא יודע שיש כתובת לפנות אליה שיכולה לסייע לו, שזאת נציבות הקבילות.
<חנה פסובסקי: אין הוא היחיד שאומר זאת.
<חנה פסובסקי: בהקשר הזה אני מבקשת להדגיש את המדיניות שהותוותה על ידי השר לביטחון הפנים, ששמה בין היתר דגש על שיפור מעמדם ותנאי השירות של השוטרים והסוהרים.
<חנה פסובסקי: אף אנו תורמים ליישום מדיניות זו.
<חנה פסובסקי: יש להדגיש כי חשיבות נציבות קבילות היא לא רק בכך שאנו מטפלים בפניות ספציפיות של שוטרים וסוהרים, אלא גם בתרומתנו לארגונים עצמם בכך שאנחנו משקפים את התחושות של ציבור המשרתים בהם.
<חנה פסובסקי: במסגרת בירור הקבילות אנו מאתרים לעיתים ליקויים מערכתיים.
<חנה פסובסקי: לא פעם מסייעת הנציבות בהצפת נושא הדורש טיפול, מסבה את תשומת לב המערכת לתיקון הנדרש ומסייעת בכך.
<חנה פסובסקי: איננו באים להחליף את המפקדים לרמותיהם השונות.
<חנה פסובסקי: איננו שמים את שיקול דעתנו תחת שיקול דעתם.
<חנה פסובסקי: עיקר הטיפול במשרתים בארגונים מוטל על מפקדיהם.
<חנה פסובסקי: לעיתים אנו ממליצים לפונים אלינו למצות את ההליכים בתוך המערכות.
<חנה פסובסקי: ישנם גם מקרים בהם אנחנו הם אלה שפונים למפקדים, מביאים לידיעתם את העניין שהועלה בפנינו ומבקשים כי יבדקו את הנושא.
<חנה פסובסקי: שוטר חובה שטען בפנינו כי מפקדיו מזלזלים בו הוא מקרה מובהק של טיפול פיקודי, על כן ביקשנו ממפקד היחידה כי יזמן את הפונה ויבחן כיצד לסייע לו.
<חנה פסובסקי: כך נעשה.
<חנה פסובסקי: מתוך רצון להגביר את מודעות הסוהרים לזכותם להגיש קבילה, ובמסגרת מדיניות השר להנגיש את נציבות הקבילות לשוטרים ולסוהרים, הגברנו בשנתיים האחרונות את הביקורים ביחידות ואת מתן ההרצאות.
<חנה פסובסקי: אנו מנצלים את הביקורים כדי לשוחח עם המפקדים, עם השוטרים והסוהרים, להקשיב להלכי הרוח, לייעץ לפונים אלינו.
<חנה פסובסקי: אנו מפרסמים בנוסף ידיעון שנקרא "קבל עם" המופץ לכלל השוטרים והסוהרים, שבו מביאים לידיעתם מהנעשה בנציבות, וכן דוגמאות לקבילות אשר טופלו על ידנו ואשר יש בהן עניין וחשיבות לכלל המשרתים.
<חנה פסובסקי: עתה לדוחות גופם.
<חנה פסובסקי: הנתונים מפורטים בדוחות עצמם.
<חנה פסובסקי: אני אתייחס לנתונים העיקריים.
<חנה פסובסקי: בשנת 2013 הייתה עלייה במספר הפניות לנציבות הקבילות לעומת שנת 2012.
<חנה פסובסקי: היו 1223 פניות לעומת 1041 בשנת 2012.
<חנה פסובסקי: הפניות אלינו הן משני סוגים: קבילות פורמליות והתייעצויות.
<חנה פסובסקי: ההתייעצויות אליהן אנחנו מתייחסים הן בעניינים מהותיים.
<חנה פסובסקי: במספר הקבילות חלה ירידה, בעוד שבמספר ההתייעצויות חלה עלייה ניכרת.
<חנה פסובסקי: לעניין ההתייעצויות.
<חנה פסובסקי: במסגרת שיפור השירות לשוטר ולסוהר פתחה נציבות הקבילות בשנים האחרונות ערוץ נוסף של פנייה אליה.
<חנה פסובסקי: מדובר בפנייה על דרך התייעצות.
<חנה פסובסקי: הטיפול בהתייעצות אינו שונה במקרים רבים במהותו מבירור קבילה.
<חנה פסובסקי: כאשר נושא הפנייה מצריך טיפול דחוף כדי לתת מענה לפונה בנושאי רפואה, חופשות, פגרות, יציאה לקורס, העברה מתפקיד, ישנם מקרים בהם אנחנו מייעצים לפונה כיצד לנהוג, תוך כדי שאנחנו מתעדכנים בעניינו.
<חנה פסובסקי: אנחנו מתייחסים לפניות אלינו כאל מכלול ובוחנים את ההיתכנות של ניתוח ופילוח ההתייעצות.
<חנה פסובסקי: על פי הנתונים בדוחות אנחנו ניתחנו את הקבילות בלבד.
<חנה פסובסקי: מה הם הנושאים שמובילים בפניות השוטרים והסוהרים?
<חנה פסובסקי: עבור מרבית השוטרים והסוהרים, בשונה מחיילים, המשטרה ושב"ס הוא מקום עבודה קבוע.
<חנה פסובסקי: מטבע הדברים הנושאים שמעסיקים אותם הם בעיקר נושאי שכר ותנאי שירות.
<חנה פסובסקי: בנוסף לשני נושאים אלו הנושא המרכזי הוא יחסי מפקד פקוד.
<חנה פסובסקי: בשנת 2012 הנושא המוביל במשטרה היה תנאי השירות, בשנת 2013 - שכר.
<חנה פסובסקי: בשנת 2012 הנושא המוביל בשב"ס היה שכר, ובשנת 2013 – תנאי שירות.
<חנה פסובסקי: מי האוכלוסייה הקובלת?
<חנה פסובסקי: אוכלוסיית המשרתים במשטרה ובשב"ס אינה הומוגנית.
<חנה פסובסקי: יש בה משרתי קבע, חובה, קצינים ונגדים.
<חנה פסובסקי: קבילות מוגשות על ידי כל סוגי המשרתים, החל משוטרי חובה, סוהרי חובה, עד לדרגות הבכירות ביותר, למשל גנ"מים בשב"ס ותתי ניצבים במשטרה.
<חנה פסובסקי: אחוז משרתי הקבע במשטרה הוא כ-80% , משרתי החובה כ-20%.
<חנה פסובסקי: אחוז הקבילות של אנשי הקבע הוא קצת מעל 93%, של משרתי החובה כ-7%.
דוד צור: זה כולל חיילי מג"ב?
<חנה פסובסקי: למעלה מ-70% מהפונים אלינו הם נגדים במשטרה, כ-15% קצינים.
<חנה פסובסקי: בשב"ס אחוז משרתי הקבע הוא כ-90% וכ-10% סוהרי חובה.
<חנה פסובסקי: הקובלים הם כ-99% סוהרי קבע ואחוז אחד סוהרי חובה.
<חנה פסובסקי: מבחינת התפלגות הדרגות, 76% מהקובלים הם נגדים ו-19% קצינים.
<חנה פסובסקי: ההתפלגות על פי יחידות שירות.
<חנה פסובסקי: מצאנו במשטרה כי אחוז הקבילות הגבוה ביותר בשנים 2012 ו-2013 הוא של שוטרי מג"ב.
<חנה פסובסקי: ההסבר לכך הוא שמספר המשרתים במג"ב הוא כרבע מכלל המשרתים, שזה האחוז הגבוה ביותר, אופי הפעילות שלהם והעובדה כי כמחצית מהמשרתים הם שוטרי חובה.
<חנה פסובסקי: בשנים 2012 ו-2013 אחוז הקבילות הגבוה ביותר בשב"ס הוא במחוז צפון על אף שהוא השלישי בגודלו – כ-30% מכלל הקבילות.
<חנה פסובסקי: לא מצאנו כי קיימים מאפיינים מיוחדים הגורמים למספר קבילות רב יותר דווקא במחוז זה.
<חנה פסובסקי: הנושאים בגינם קבלו במחוז זה הם נושאים מגוונים בדומה לשאר המחוזות.
<חנה פסובסקי: גם לא מצאנו כי קיימות במשטרה או בשב"ס יחידות, כגון תחנות משטרה, פלוגות מג"ב או בתי סוהר, בהן הוגשו יותר קבילות מאשר ביחידות אחרות, או שהסתמנה בעיה ביחידה מסוימת, למעט מקרה אחד בו מפקד יחידה מסוימת הביע תרעומת כאשר נודע לו כי פקודיו פנו לעזרת נציבות הקבילות בתלונה על תנאי שירותם.
<חנה פסובסקי: משנודע הדבר פנינו לאותו מפקד, הבהרנו לו כי עליו לכבד את הזכות להגיש קבילה.
<חנה פסובסקי: מאז אכן השתנה יחסו לקובלים.
<חנה פסובסקי: בעבר נתקלנו ביחידות בעייתיות, למשל פלוגה במג"ב בה שררו יחסים קשים והפיקוד בה הוחלף.
<חנה פסובסקי: לגבי הנקבלים.
<חנה פסובסקי: אחוז הנקבלים הגבוה במשטרה הוא במטה הארצי, בשב"ס - מטה הנציבות.