GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חנה פסובסקי: ההסבר לכך הוא שאחוז ניכר מן הקבילות אינו אישי אלא מופנה לגורמים מערכתיים, כגון אמ"ש, מש"א, חשבות וכיוצא באלה.
<חנה פסובסקי: בדקנו האם קיימים קצינים נגדם קיימות קבילות חוזרות.
<חנה פסובסקי: לא ניתן להצביע על תופעה של קצינים נגדם קיימות קבילות חוזרות.
<חנה פסובסקי: יש לומר כי בסופו של דבר דמותו של המפקד היא המכריעה בתפקוד היחידה ובשביעות רצון המשרתים בה.
<חנה פסובסקי: אם ביחידה קיים מפקד ערכי, קשוב לצרכי פקודיו, בעל נורמות וערכים הנותן דוגמה אישית, אז גם אם תנאי העבודה בה קשים הפקודים לא יתלוננו.
<חנה פסובסקי: כשהמפקד אינו כזה יש לכך השפעה על כלל המערכת.
<חנה פסובסקי: תוצאות הבירור של הקבילות.
<חנה פסובסקי: קבילות מוצדקות במשטרה בשנת 2012 -37%, בשנת 2013 – 40%.
<חנה פסובסקי: בשנת 2012 בשב"ס– 26%, בשנת 2013 – 23%.
<חנה פסובסקי: לא מצאנו כי לקבילות המוצדקות יש מאפיינים מיוחדים.
<חנה פסובסקי: מדובר בקבילות בכלל הנושאים.
<חנה פסובסקי: שיעור הקבילות המוצדקות מלמד כי קיימים ליקוים והתנהגויות בלתי ראויות וכי המלאכה המוטלת על הארגונים עדיין לא תמה.
<חנה פסובסקי: באשר לתלונות הבלתי מוצדקות.
<חנה פסובסקי: קיים ערך מוסף גם לתלונות אלו, הן בהקשר של הקשבה לקובל ועל ידי כך עקירת תסכול או אי שביעות רצון, והן בכך שגם קבילות שנמצאו בלתי מוצדקות בעניינו של מי שפנה אלינו העלו לעיתים בעיה ארגונית שיש לפתור.
<חנה פסובסקי: כך למשל בשב"ס.
<חנה פסובסקי: בעקבות קבילה בנושא נופש ותיקים מצאנו כי קבילתו של הפונה אינה מוצדקת, אך המלצנו להביא לידיעת הסוהרים את הקריטריונים המזכים בנופש זה.
<חנה פסובסקי: במקרה נוסף נמצא כי קבילתו של הסוהר אינה מוצדקת, אך עלה כי בנושא העברה ממקצוע למקצוע קיימת אי בהירות.
<חנה פסובסקי: לפיכך תוקן נוהל בקרת תיק סוהר ונקבעו נהלים ברורים לעניין זה.
<חנה פסובסקי: החוק מסמיך את נציב הקבילות להצביע על הצורך בתיקון ליקוי או עוול שהעלה בירור הקבילה ולהמליץ על הדרך לתיקון.
<חנה פסובסקי: המלצה אינה בבחינת פסק דין, אבל עם זאת היא בעלת תוקף.
<חנה פסובסקי: רק במקרים מעטים אנו נזקקים להפעלת סמכות המלצה, וזאת בשל העובדה כי דעתנו מתקבלת בדרך כלל.
<חנה פסובסקי: אנו זוכים לשיתוף פעולה של הארגונים ונכונות לתקן את הליקויים עליהם אנחנו מצביעים.
<חנה פסובסקי: הפניות אלינו הם בנושאים רבים ומגוונים.
<חנה פסובסקי: אני אתייחס לנושאים המרכזיים שהעסיקו את השוטרים והסוהרים בשנתיים האחרונות.
<חנה פסובסקי: נושא השכר הוא נושא מרכזי, הן בשב"ס והן במשטרה.
<חנה פסובסקי: מדובר בגמול השתלמות, תוספת שיטור חדש, פעילות א', מענק יובל, מענק חתימה, תוספת מפקד לוחם, תמריץ בכיר.
<חנה פסובסקי: בנושא זה האפשרות להתערבות אינה רבה.
<חנה פסובסקי: אנו בודקים האם פועלים בהתאם לסיכומים עם משרד האוצר, בהתאם לנהלים, פקודות והחלטות הגורמים המוסמכים.
<חנה פסובסקי: נושא הקשור לשכר בו טיפלנו הינו רמות פעילות.
<חנה פסובסקי: בשנת 2012 חל שינוי ברמות הפעילות בהן מתוגמלים שוטרים וסוהרים.
<חנה פסובסקי: הדבר גרר בעקבותיו פניות של שוטרים אשר נפגעו ברמת הפעילות בה הם מתוגמלים.
<חנה פסובסקי: פניות אלו נבחנו על ידי הגורמים.
<חנה פסובסקי: בהתערבותנו חלק באו על פתרונם, חלק עדיין מצוי בבחינה, כמו לדוגמה חוקרי הזירה במחוז ש"י אשר טבלת השקילה החדשה הורידה את תוספת הפעילות שלהם.
<חנה פסובסקי: עתה הם מקבלים תוספת פעילות א'.
דוד צור: הם היו א' פלוס?
<חנה פסובסקי: לא.
<חנה פסובסקי: בטבלת השקילות החדשה הם גם לא היו א'.
<חנה פסובסקי: עכשיו הם מקבלים א'.
<ירון בארי: א' עד לבירור העניין.
<חנה פסובסקי: משל"ט הנציבות בשב"ס לא תוגמל ברמה ב' כמו המשל"טים החוזיים.
<חנה פסובסקי: לפיכך פנו אלינו סוהרי המשל"ט וטענו כי עבודתם זהה לזו של סוהרי המשל"טים המחוזיים.
<חנה פסובסקי: בעקבות התערבותנו אף הם מתוגמלים ברמה ב'.
<חנה פסובסקי: עבודת נשים.
<חנה פסובסקי: נוכח עליית מספרן של נשים בתפקידי לוחמות עולות שאלות בנושא העסקתן ותנאי שירותן, זאת בשים לב לעובדה כי יש חוקים שמטיבים עם נשים, כאשר מצד שני קיימים צרכים מערכתיים.
<חנה פסובסקי: בשב"ס יש את לוחמות נחשון.
<חנה פסובסקי: מדובר בסוהרות שהתגייסו בדרך כלל כרווקות.
<חנה פסובסקי: הן התחייבו בעבודה שכרוכה בשעות עבודה ממושכות, משעות בוקר מוקדמות ועד לשעות הערב.
<חנה פסובסקי: כאשר סוהרות אלו משנות סטטוס משפחתי מתעוררת מצוקה רבה.
<חנה פסובסקי: בעניין זה היו פניות רבות לנציבות הקבילות.
<חנה פסובסקי: הנושא הובא לידיעת היחידה ומינהל מש"א.
<חנה פסובסקי: הוקם צוות עבודה אשר מנסה למצוא דרכי פתרון.
<חנה פסובסקי: בהקשר של עבודת נשים יצוין נושא נוסף.
<חנה פסובסקי: בעקבות קבילה התברר כי למרות תיקון שנעשה בחוק ביטוח לאומי, זכותה של אישה לקבל גמלת שמירת היריון ולא להעדר בשל מחלה לא עוגנה בנהלים ובפקודות.
<חנה פסובסקי: בעקבות התערבותנו תוקן הדבר.
<חנה פסובסקי: נושא ששב ועולה הוא פגרות ואופן העסקה של שוטרי קבע ושוטרי חובה במג"ב, בעיקר באשר לאלה המשרתים במג"ב איו"ש ועוטף ירושלים.
<חנה פסובסקי: שוטרים המשרתים ביחידות שונות במג"ב מלינים על כך שאינם מקבלים פגרה כאשר הם נדרשים להישאר ביחידה למשך 24 שעות ויותר, זאת בניגוד להוראות נוהל אמ"ש ובניגוד לנהוג ביחידות אחרות.
<חנה פסובסקי: הנושא הזה סבוך ומורכב.
<חנה פסובסקי: אין להתעלם מצורכי המערכת והקושי במתן פגרות.
<חנה פסובסקי: יחד עם זאת, חוסר האחידות בין היחידות השונות עורר תרעומת בקרב השוטרים.
<חנה פסובסקי: מאחר שמצאני כי קיימת אי הלימה בין הפקודה שמסדירה את נושא הפגרות לבין נוהל אמ"ש, פנינו בעניין זה למפקד מג"ב ולראש אמ"ש.
<חנה פסובסקי: במפקדת מג"ב מונתה ועדה לבדיקת הנושא.
<חנה פסובסקי: לאחרונה הוא נבחן על ידי ראש אמ"ש ומצוי בהסדרה על ידי הבהרת הנהלים.
<חנה פסובסקי: בשב"ס עלה עניין הפגרות בנוגע לבעלי מוגבלויות רפואיות.
<חנה פסובסקי: לגבי סוהרים בעלי מוגבלויות אשר אינם עושים תורנות לילה ונדרשו לבצע תורנות ביום שישי במהלך היום, עלתה השאלה אם הם זכאים לפגרה בגין אותה תורנות ביום שישי.
<חנה פסובסקי: ניתנה החלטה גורפת שהם אינם זכאים לפגרה.
<חנה פסובסקי: הערכות תקופתיות.
<חנה פסובסקי: הנושא עלה במשטרה בשני היבטים.
<חנה פסובסקי: להערכה תקופתית יש השלכה בהיבטים רבים, בעיקר על קידומו של שוטר וסוהר.
<חנה פסובסקי: היו טענות על הערכה נמוכה מידי שאינה משקפת את טיב התפקוד לטענת הקובל.
<חנה פסובסקי: ההיבט השני הוא סחף שחל ברמת הציונים במובן זה שלא הייתה התפלגות סבירה בציונים שניתנו.
<חנה פסובסקי: הנושא הועלה בפני גורמי אמ"ש.
<חנה פסובסקי: נעשתה עבודה בנושא, גם בשל פניות שלנו.
<חנה פסובסקי: לאחרונה נכנס לתוקפו אופן הערכה חדש במשטרה.
<חנה פסובסקי: נציין כי בנושא הערכה תקופתית איננו שמים בדרך כלל את שיקול דעתנו תחת שיקול דעתו של המפקד, אלא במקרים חריגים.
<חנה פסובסקי: כך, למשל, במקרה בו ניתנה הערכה נמוכה מאוד לשוטר אשר מפקדו ציין בהערכה כי בחודשיים האחרונים חלה הידרדרות בתפקודו.
<חנה פסובסקי: קודם לכן הוא ציין בראיונות כי השוטר הוא שוטר מעולה.
<חנה פסובסקי: מאחר שהערכה תקופתית אמורה לשקף תפקוד במשך שנה שלמה, סברנו כי ההערכה אינה הוגנת.
<חנה פסובסקי: עמדתנו התקבלה.
<חנה פסובסקי: ההערה הוצאה מתיקו האישי.
<חנה פסובסקי: קצובת נסיעה.
<חנה פסובסקי: עקב ריבוי פניות בנושא קבוצת נסיעה, בעיקר במחוז צפון של שב"ס, הועלה הנושא בפני גורמי מש"א בשב"ס.
<חנה פסובסקי: בעקבות הפנייה הוקם בשב"ס צוות במטרה לגבש המלצות באשר לנוהל קצובת נסיעה.
<חנה פסובסקי: הצוות, שבחלק מדיוניו השתתפה קצינת בירור, גיבש המלצות לשינוי נוהל קצובת נסיעה.
<חנה פסובסקי: על פי המלצותיו אכן שונה הנוהל.
<חנה פסובסקי: יחסי מפקד פקוד.
<חנה פסובסקי: מדובר בקבילות בגין טענה של התנכלות, אי הענות לבקשות, מפקדים הפועלים מתוך שררה.
<חנה פסובסקי: בעניין זה אנחנו מטפלים בכל מקרה לגופו בניסיון למצוא פתרון למקרה הפרטני.
<חנה פסובסקי: במקרה הצורך מעירים למפקדים, כמו למשל בראיון אזהרה, ושמים דגש כאשר אנחנו מבקרים ביחידות ובעת מתן ההרצאות על הנחלת ערכים ונורמות באשר לאופן ההתייחסות של מפקדים לפקודיהם.
<חנה פסובסקי: נקטנו גם הליך של גישור על מנת לשפר יחסים בין אישיים במטה של יחידה.
<חנה פסובסקי: בסיומו של הליך זה אנשים שלא דיברו זה עם זה תקופה ארוכה יצאו לבילוי יחידתי.
<חנה פסובסקי: נושא נוסף שמעסיק רבות שוטרים וסוהרים הוא בקשות העברה לשירות בצפון הארץ.
<חנה פסובסקי: שוטרים וסוהרים רבים המתגוררים בצפון הארץ ומשרתים במקומות מרוחקים ממקום מגוריהם, מבקשים לעבור ולשרת בסמוך למקום מגוריהם.
<חנה פסובסקי: מטבע הדברים המערכות לא יכולות להיעתר לרוב הפניות.
<חנה פסובסקי: אנחנו מנסים לסייע במקרים בהם נדרשת התערבות, כמו למשל כאשר ברקע בקשת ההעברה עומדים טיפולי פוריות, מחלות קשות של בני משפחה וכיוצא באלה.
<חנה פסובסקי: הליך הקידום לרנ"ג.
<חנה פסובסקי: רנ"ג היא הדרגה הבכירה הניתנת במשורה.
<חנה פסובסקי: היו בנושא זה קבילות לא מעטות.
<חנה פסובסקי: התהליך כולו עוגן בנהלים, לרבות קביעת טבלת ניקוד לצורך שקלול הנתונים של כל שוטר וסוהר.
<חנה פסובסקי: הגורמים שדנים בנושא נדרשים עתה לערוך פרוטוקול לשם השקיפות, כך שניתן לבדוק שההליך אכן תקין.
<חנה פסובסקי: מינויי רוחב.
<חנה פסובסקי: קבילות בנושא זה על ידי קצינים במשטרה בדרגת רפ"ק הביאו לפניית נציבות הקבילות לגורמי אמ"ש במשטרה, אשר בעקבותיו תוקן הנוהל באשר לאופן בו מבוצעים מינויי רוחב.
<חנה פסובסקי: חשש מהגשת קבילות.
<חנה פסובסקי: קיים חשש להגשת קבילות.
<חנה פסובסקי: הנושא עולה בשיחות עם פונים וכן במפגשים ביחידות.
<חנה פסובסקי: יש עדיין מקום להעמקת החינוך בכל הקשור לתרבות ארגונית ראויה בנושא זה.
<חנה פסובסקי: אנו שמים דגש על כך במפגשים עם שדרת הפיקוד, בביקורים ביחידות השונות, בקורסים למפקדים, הכל במטרה להטמיע בקרב המפקדים את זכותו של כל סוהר ושוטר להגיש קבילה, להעלות עניינו בפני נציבות קבילות.
<חנה פסובסקי: המפקדים אמורים לכבד זכות זו ולגלות יתר פתיחות לביקורת.
<חנה פסובסקי: ברצוני להודות לפיקוד המשטרה ולפיקוד שב"ס על שיתוף הפעולה.
<חנה פסובסקי: ניסיוננו מלמד שגורמי הפיקוד בארגונים מתייחסים בכובד ראש להמלצות ולהערות שלנו.
<חנה פסובסקי: כולנו שותפים לרצון לשפר את תפקוד הארגונים ואת תנאי המשרתים בהם.
<חנה פסובסקי: אני סמוכה ובטוחה כי שיתוף הפעולה יימשך אף בעתיד, וכי פיקוד המשטרה ופיקוד שב"ס ימשיכו להדגיש את הצורך בקיום מסר ברור וחד משמעי כי יש לכבד את הזכות של כל שוטר וסוהר לפנות לנציבות קבילות ללא כל חשש כי יבולע לו בשל כך בדרך זו או אחרת.
<חנה פסובסקי: תודה לקצינות הבירור על עבודתן.
<חנה פסובסקי: קצינות הבירור הן בעלות כישורים מקצועיים מעולים, אבל יותר מכך הן בעלות רצון אמיתי לעזור לפונים לנציבות הקבילות.
<חנה פסובסקי: על כך נתונה להן התודה.
דוד צור: תודה רבה לך, חנה, על הסקירה הממצה.
דוד צור: האם שקלתם להוסיף גם את הכבאים?
דוד צור: דני, זו אולי שאלה בשבילך.
דוד צור: האם יש איזו דרישת סף או דרישה מקדימה שהמהלכים יבוצעו בתוך היחידות לפני שקובלים, או שגם אם אדם לא מיצה את הבדיקות בתוך היחידות הוא יכול לקבול?
<חנה פסובסקי: באשר לכבאים אנחנו פועלים לפי חוק המשטרה.
<חנה פסובסקי: כמובן שהוספת הכבאים כרוכה בשינוי החוק.
<חנה פסובסקי: הכבאים הם גוף שונה לחלוטין מחוק המשטרה ופקודת בתי הסוהר.
<חנה פסובסקי: הכבאים הם גוף שונה לחלוטין מאשר שוטרים וסוהרים.
דוד צור: הם תחת המטריה של המשרד.
<חנה פסובסקי: יש זכויות שאין לשוטרים ולסוהרים.
<דני קריבו: כמו שחנה ציינה בהתחלה, על שוטרים והסוהרים חל האיסור של התארגנות.
<דני קריבו: זה שונה מהותית מהכבאים.
<דני קריבו: זה השוני המהותי הראשון שמוביל אותנו למסקנה שהם לא צריכים להיכנס לשם.
דוד צור: ולגבי מיצוי הליכים?
<חנה פסובסקי: כמובן שכל מקרה לגופו.
<חנה פסובסקי: יש מקרים שאנחנו רואים שהפנייה אלינו מוקדמת מידי, הקובל לא פנה לגופים שאמורים לטפל בעניינו במערכת.
<חנה פסובסקי: אם מדובר בתנאי שירות זה לקצין רווחה או למפקד האישי שיש לו בעיה אישית שהמפקד אמור לפתור אותה.
<חנה פסובסקי: במקרים כאלה אנחנו אומרים לפונה למצות תחילה את התהליכים בתוך המערכת, כאשר רק לאחר מיצוי ההליכים שיפנה אלינו.
<חנה פסובסקי: הדרך הנכונה היא כמובן למצות את התהליכים בתוך המערכת כי לשם כך יש גורמים מערכתיים ולשם כך יש מפקדים.
<חנה פסובסקי: רק כאשר הקובלים נואשים הם פונים אלינו.
<חנה פסובסקי: הדרך הנכונה ודרך המלך היא למצות את כל ההליך בתוך המערכת.
<ירון בארי: אני מודה על הדוח, מודה על שיתוף הפעולה.
<ירון בארי: אנחנו עובדים בשיתוך פעולה.
<ירון בארי: אני חושב שמוסד נציבות הקבילות חשוב לנו ומהווה עוד נדבך בטיפול בשוטרים.
<ירון בארי: אם מסכלים במקרו על כמות הקבילות המוצדקות ועל ארגון של 30 אלף איש מאוד דינאמי, מאוד משימתי, מאוד עמוס, אני חושב שזה מספר סביר, כמו שאני מסתכל עליו.
<ירון בארי: אגב, הקבילות עצמן בירידה.
<ירון בארי: אופי הקבילות מצטרף למאמץ מאוד גדול שאנחנו עושים ב-3 השנים האחרונות במשטרה, שהבסיס שלהן הוא שהשוטר במרכז.
<ירון בארי: כך קבע המפכ"ל.
<ירון בארי: חיברנו לזה את תכנית "חושבים אנשים", שקשורה להרבה מאוד טיפול.
<ירון בארי: אחד, בתנאי השירות של השוטרים, בתנאי השכר.
<ירון בארי: אגב, 12 אלף שוטרים עלו בשכר בצורה משמעותית.
<ירון בארי: 500 ירדו.
<ירון בארי: כנראה שיש קבילות על אלה שירדו.
<ירון בארי: אגב, לא ראיתי קבילה של מי שעלה בשכר, אפילו בקרב השוטרים.
<ירון בארי: זה קשור להרבה מאוד הסדרות בתהליך הגיוס למשטרה, בהעלאת האיכות בגיוס למשטרה.
<ירון בארי: חלק מאוד חשוב זה הפתיחות והשקיפות.
<ירון בארי: אנחנו מנהלים שיח מאוד ישיר ופתוח עם השוטרים.
<ירון בארי: מעבר למפכ"ל נ"ט וניצב נ"ט, יש לנו אתר אינטרנט ודף בפייסבוק שחברים בו 8000 שוטרים.
<ירון בארי: זה כלי נהדר לקבל מידע מהשוטרים ולהעביר מידע מהשוטרים.
<ירון בארי: זה עובד מצוין.
<ירון בארי: ההוכחה הכי טובה שכל הדברים האלה עובדים זה סקר אחד שעשינו בשנת 2012 וסקר שני ב-2014, שבא לבדוק את ההזדהות של השוטרים ואת שביעות הרצון שלהם.
<ירון בארי: ב-2012 התוצאות היו מצוינות.
<ירון בארי: אנחנו לא נלאה אתכם במספרים.
<ירון בארי: ב-2014 הייתה אפילו עלייה נוספת בשביעות הרצון, בהזדהות של השוטרים.
<ירון בארי: אם לא מספיק הסקר, אז יש לנו תוצאות אמיתיות.
<ירון בארי: יש ירידה, למשל, בכמות ימי מחלה.
<ירון בארי: אם אני מתרגם את זה לתקנים, אז הוספנו 124 תקנים למשטרה.
<ירון בארי: אתם מבינים כמה קשה להשיג את התקנים האלה.
<ירון בארי: השוטרים יותר מרוצים.
<ירון בארי: כשהשוטרים יותר מרוצים הם פחות קובלים.
<ירון בארי: אני לא מסתכל על כמות הקבילות, אלא על המהות, על מה קובלים.
<ירון בארי: אני חושב שעשינו איזה שהוא צעד.
<ירון בארי: יש עוד הרבה מה לעשות בטיפול בשוטרים.
<ירון בארי: אני מודה על ההזדמנות.
דוד צור: האם יש איזה מדד או פרמטר לקידום או לסוג של הערכת מפקדים במקום שבו רואים הצטברות של קבילות או תופעה ביחידה?
<ירון בארי: אם יהיה לנו קצין שקובלים עליו הרבה ונגיע למסקנה שהקבילות צודקות, לא יהיה צריך לחכות בטיפול בו כשהוא מתקדם אלא לפעול בשוטף.
דוד צור: אתה אומר שתופעה כזאת לא צפה לכם.
<ירון בארי: לא צפה לנו.
<ירון בארי: בשיקולי הקידום שלנו יש מדד מאוד ברור של הטיפול בשוטרים.
<ירון בארי: הוא מונח לנגד עינינו כאשר אנחנו מקדמים שוטרים.
<אלי גביזון: גם אנחנו נותנים התייחסות רצינית לסוהרים, לנגדים ולקצונה.
<אלי גביזון: אני חייב להגיד שבשנים האחרונות גם לחיילי חובה.
<אלי גביזון: זאת תופעה שאנחנו לומדים אותה בשנים האחרונות.
דוד צור: כמה יש כאלה בשב"ס?
<אלי גביזון: בתקנים יש 900.
<אלי גביזון: הלכה למעשה יש לנו בערך 620,630.
<אלי גביזון: כפי שנאמר, הנציב משמש כתובת לפניות באופן ישיר.
<אלי גביזון: אנחנו משתדלים לתת מענה והתייחסות מידית לכל פונה, לא חשוב באיזה נושא.
<אלי גביזון: אחרי שאנחנו מגבשים תשובה אנחנו מעבירים אותה ישירות.
<אלי גביזון: יש התייחסות לנושא וטיפול בכוח אדם ברמת מחוז, ברמת יחידה.
<אלי גביזון: מענה שסוהר לא מקבל ברמת יחידה או ברמת מחוז אנחנו מנסים לטפל ברמת הנציבות.
<אלי גביזון: יש חלוקה ביני ובין הנציב.
<אלי גביזון: אני מטפל בדרך כלל בנגדים.
<אלי גביזון: הוא מטפל בדרך כלל בקצונה הבכירה ובקצונה בכלל.
<אלי גביזון: אנחנו משתדלים לתת מענה לאותו פונה ולפתור את הבעיה.
<אלי גביזון: גם תשובה שלילית היא תשובה שהוא מקבל.
<אלי גביזון: אני מבין שהיו סך הכל ב-2013 245 קבילות.
<אלי גביזון: יש עלייה יחסית ל- 2012.
<אלי גביזון: במספר הקבילות שהתקבלו יש ירידה של 37%.
דוד צור: בשב"ס יש ירידה לפי מה - -?
<אלי גביזון: לא.
<אלי גביזון: יש עלייה במספר קבילות.
דוד צור: בקבילות המוצדקות יש ירידה, לא?
<אלי גביזון: כן.
<אלי גביזון: יש ירידה משמעותית במספר הקבילות שהתקבלו.
<אלי גביזון: אני תיכף אתייחס לנתונים האחרים.
<אלי גביזון: ב-2012 התקבלו 26%, ב-2013 התקבלו 23%.
<אלי גביזון: בסך הכל התקבלו 25%.
<חנה פסובסקי: אני מקווה שהן מוצדקות.
<אלי גביזון: לגבי ההתייחסות ללוחמות יש ועדה.
<אלי גביזון: אנחנו ממתינים לתוצאות.
<אלי גביזון: אני רק אציין שבית סוהר נווה תרצה מתוקנן בשונה מהמתקנים שאנחנו מחזיקים בהם אסירים.
<אלי גביזון: אם בדרך כלל התקורות בבית סוהר של גברים הם 20%, בנווה תרצה הוא 30%, כדי לתת מענה לבעיות החריגות שאנחנו מזהים אצל נשים.
<אלי גביזון: זה גם עוזר לנו יחסית לפתור את הבעיות שיש לנו עם הלוחמות בנחשון או בכלל עם סוהרות ביטחון שאנחנו צריכים למצוא להן פתרון.
<אלי גביזון: בקשת העברה לצפון היא בעייתית מבחינתנו.
<אלי גביזון: הצפון הוא המחוז הקטן ביותר אצלנו.
<אלי גביזון: מספר המשרתים במחוז הצפוני הוא כמובן הקטן ביותר.
<אלי גביזון: אם יש בעיה אישית כזאת או אחרת אנחנו משתדלים לפתור אותה בהעברתו של אותו פונה למחוז צפון.
<אלי גביזון: סך הכל אנחנו נלמד את הדוח הזה ונטפל.
<אלי גביזון: גם אני מודה על הדוח שנעשה.
<דני קריבו: אני בוודאי לא אעבור על נתונים, זה כבר הוצג.
<דני קריבו: אני רוצה להתנצל בשמו של השר והמנכ"ל שמתוקף צו השעה לא התאפשר להם להשתתף בדיון.
<דני קריבו: כפי שהוצג, מדובר בגוף קטן אבל חשוב לשוטרים ולסוהרים ולארגונים עצמם.
<דני קריבו: זו הכתובת לפרט להעלות דברים.
<דני קריבו: במקומות אחרים יש מנגנונים אחרים לעשות את זה שאין אותם במשטרה ובשב"ס.
<דני קריבו: שיתוף הפעולה בין נציבות הקבילות והארגונים, ההידברות הפתוחה מול השוטרים והסוהרים והמנגנונים של ההתייעצות נכנס לוואקום שאי אפשר להשאיר אותו וואקום.
<דני קריבו: במובן הזה הנציבות ממלאת תפקיד חשוב במשבצת הכוללת של טיפול בכוח אדם בארגונים לא קטנים.
<דני קריבו: לא מדובר פה בארגונים של 50 איש שאפשר לנהל אותם בפנקס.
<דני קריבו: כפי שבא לידי ביטוי בדוח, הנציבות נכנסת לתחום הזה ומקדמת את הנושאים שלעיתים יכולים ליפול בין הכיסאות במרתפים
<אביגיל שררה: דני אמר שהם גוף קטן.
<אביגיל שררה: אני אגיד שהם גוף קטן עם לב הגדול.
<אביגיל שררה: זה אחד הדברים שחשובים לי להגיד.
<אביגיל שררה: אני רואה שאנחנו זוכים בתביעות בבית הדין לעבודה בזכות המסקנות של קבילות השוטרים והסוהרים.
<אביגיל שררה: המסקנות שלהם או ההמלצות הן כמו חוות דעת של שופט מחוזי.
<אביגיל שררה: כך אמר השופט רובינשטיין, אם אני לא טועה.
<אביגיל שררה: הרבה שוטרים וסוהרים זכו בתוספת שכר בזכות העבודה המצוינת שלהם.
<אביגיל שררה: אנחנו מחברים בין נשות השוטרים והסוהרים שפונות אלינו לנציבות.
<אביגיל שררה: הבעיות של הבעל מגיעות הביתה, לא יעזור שום דבר.
<אביגיל שררה: אנחנו עושים חיבורים בינם ובין הבנות הנפלאות האלו.
<אביגיל שררה: אני אומרת בנות כי הן קשובות כל הזמן בכל בעיה.
<אביגיל שררה: זה הדבר הכי טוב שיכול להיות.
<אביגיל שררה: לא יכול להיות יותר טוב מזה, למרות שאני יודעת שאומרים שהם גוף שהוא לפעמים לא אובייקטיבי, אומרים שמפחדים שהמפקד יתנקם.
<אביגיל שררה: יש את זה, אין ספק.
<אביגיל שררה: אני רואה את זה.
<אביגיל שררה: אנחנו גם מקבלים פידבקים מזה.
<אביגיל שררה: העבודה שלהן גורמת לזכות בדיונים משפטיים.
<אביגיל שררה: בזה שהבעיה נפתרת יש שקט בבית לבעל ולאישה.
<אביגיל שררה: אני יכולה להגיד בשם כל משפחות השוטרים, הסוהרים וגם הגמלאים שפונים אלינו בכל מיני בעיות, תודה רבה על כל מה שאתן עושות.
דוד צור: תודה לחנה על הדוח הממצה.
דוד צור: המוסד הזה הוא מוסד חשוב.
דוד צור: הוא אחד השסתומים אולי המשמעותיים ביותר בתחום הזה.
דוד צור: לאנשים שמרגישים שקופחו, לא קיבלו את זכויותיהם או לא מיצו אותן מול מפקדיהם יש אפיק אובייקטיבי שאפשר לפנות אליו.
דוד צור: טוב שהוא קיים.
דוד צור: המוסד הזה קיים שנים בצבא.
דוד צור: במשרד העתיקו אותו לא לפני שנים רבות.
<חנה פסובסקי: ב-1980.
דוד צור: הוא מוכיח את עצמו.
דוד צור: בעיני קצת מוזר העניין של הכבאים.
דוד צור: אני מודה שאני לא בקיא בכל החוק.
דוד צור: אני מודע לכל הרגישויות שהיו במעבר שלהם למשרד לבט"פ שמצד אחד הגדיר אותם כרשות ביטחונית כדי להימנע מאותן תקלות שהיו בעבר, ומצד שני הותיר בידיהם את זכות ההתארגנות.
דוד צור: זאת זכות חשובה ומוקנית.
דוד צור: אני לא בטוח שהם לא מקופחים דווקא מהזכות הזאת.
דוד צור: אני לא אומר את זה מתוך ידיעה, אני אומר את זה מתוך הערכה.
דוד צור: שווה לבדוק אם אין התנגשות בין הזכות הזאת.
דוד צור: צריך לראות אם הם יכולים להיות מטופלים בעניין הזה.
דוד צור: אני חושב שמהדברים של שניכם - גם של ירון וגם של גביזון - המערכות לוקחות לתשומת לב גבוהה את הנתונים האלה.
דוד צור: אם הייתי מפקד ביחידה שלי והיו מוגשות קבילות, הייתי מרגיש באיזה שהוא מקום פספוס שלא הצלחתי לתת מענה בתוך היחידה שלי לפני שהוא עלה לגורם אחר.
דוד צור: כך צריך להסתכל על הדברים, בלי קשר שהאפיק הזה צריך תמיד להישמר פתוח.
דוד צור: צריך להעביר מסר למפקדים שיש מקומות שאפשר.
דוד צור: יש מקומות שהמפקדים היו אומרים לקבול כי זה עניין עקרוני שאולי דרכו אפשר לפתוח צווארי בקבוק ארגוניים.
דוד צור: אנחנו נקרא את הדוח הזה.
דוד צור: אם יהיו דברים מסוימים שנחשוב שאנחנו צריכים להפנות כשאילתות לארגונים אנחנו נעשה את זה.
פנינה תמנו: אנחנו עוברים להכנה לקריאה ראשונה של הצעת חוק השמות (תיקון – שינוי שמו של קטין), התשע"ד-2013.
פנינה תמנו: אני אאפשר לחברת הכנסת עדי קול, מי שהציעה את החוק, לשאת דברים.
עדי קול: אני מבקשת להציג את החוק הזה בקצרה.
עדי קול: החוק הזה מבקש לקבע אמירה מאוד משמעותית בכך שזכותו של קטין לשם היא אחת מזכויות היסוד שלו כאדם.
עדי קול: שמו של קטין מייצג את זהותו , את מי שהוא.
עדי קול: אדם מתחבר לשם שלו מיום היוולדו ויש לו משמעות מאוד גדולה.
עדי קול: חוק השמות, כפי שהוא היום, הוא חוק שלא מכיר במעמדו, בזכותו ובטובתו במקרים רבים.
עדי קול: החוק הזה מיישם חלק ממסקנות רוטלוי.
עדי קול: אפשר להכיר בהיותו של קטין אדם בעל זכויות, לא לאפשר להורים שלו לשנות את שמו ללא הסכמתו, ללא מתן אפשרות לקטין להביע את עמדתו, דעתו, רגשותיו.
עדי קול: כמו כן, הוא מנסה להגיד שאם קטין לא ירצה לשנות את שמו ללא הסכמת הוריו, הוא יוכל לפנות לבית משפט בעיגון של זכות שקיימת לו כבר היום בבית משפט לענייני משפחה.
עדי קול: זה בעצם עושה שני תיקונים.
עדי קול: התיקון הראשון לתת מקום לילד להביע את דעתו כאשר ההורים משנים את שמו.
עדי קול: היום ההורים יכולים לשנות את שמו של ילדם עד גיל 18 מתי שהם רוצים וללא שום התחשבות.
עדי קול: לילד יקראו יום אחד משה, יום אחד יואב, כל זאת בלי לשאול אותו ולהקשיב לו.
עדי קול: החוק אומר שבכל גיל יצטרכו לשמוע את דעתו, אבל מעל גיל 10 יצטרכו לקבל את הסכמתו לשינוי השם.
עדי קול: אנחנו מגדירים שני סוגים של שינוי.
עדי קול: אחד, תוספת של שם, כמו למשל ילד שקוראים לו משה ורוצים לקרוא לו משה יוסף או יחזקאל דוד.
עדי קול: מדובר פה רק בתוספת, זה לא שינוי אמיתי.
עדי קול: כאן נרצה את הסכמתו בכתב.
עדי קול: אם רוצים לשנות את שמו שינוי מהותי ולעשות החלפה שלמה של שם, אנחנו נבקש את הסכמתו בעל פה.
עדי קול: זה בעצם השינוי המרכזי שאנחנו מנסים לעשות.
עדי קול: אנחנו רוצים לעגן בחוק את העובדה שאם אין הסכמה בין ההורים לשינוי השם, יוכל הקטין לפנות לבית המשפט - זאת זכות שכבר קבועה היום - ולהגיד לבית המשפט שאם הוא לא ישנה את שמו ייגרם לו נזק חמור.
פנינה תמנו: האם בכל מקרה יידרש אותו קטין להגיע לבית משפט?
עדי קול: רק אם ההורים לא מסכימים ונגרם לו נזק חמור של ממש.
עדי קול: שמענו כל מיני מקרים מאוד מאוד קשים.
עדי קול: שמענו על מקרה של ילדה ששמה אבלות.
עדי קול: מכיוון ששני ההורים לא הסכימו על שם מי לקרוא לילדה, הם קראו לה על שם האבל המשפחתי.
עדי קול: אתמול שמענו על שולחנה, שזה שולה וחנה.
עדי קול: יש מקרים שבהם נגרם נזק מאוד חמור לילד.
עדי קול: אתם יודעים שילדים הם קשים ולא קל להסתובב בעולם עם שמות כאלה.
פנינה תמנו: בעולם היה קל להסתובב.
פנינה תמנו: בישראל קשה להסתובב.
עדי קול: ילדים הם קשים.
עדי קול: הם לא עושים חיים קלים.
עדי קול: פנה אלי בחור ששמו לא מורכב במיוחד.
עדי קול: קראו לו פסח.
עדי קול: פעם זה היה שם מקובל.
עדי קול: הילדים התעללו בו בבית הספר.
עדי קול: היו קוראים לו חנוכה, פורים.
עדי קול: הוא פשוט חיכה ליום שהוא יוכל להחליף את שמו.
עדי קול: הוא התקשר אלי ואמר לי שזו בשורה מאוד משמעותית בשבילו.
עדי קול: זאת הצעת החוק.
עדי קול: אנחנו נשמח אם תאשרו אותה.
פנינה תמנו: נראה לי די סביר שכשאין הסכמה הולכים לבית המשפט.
עדי קול: אני חייבת להגיד שאנחנו מנהלים דיונים משותפים על החוק הזה כבר שבועות רבים.
<גלעד קרן: בנוסח שמונח בפניכם מסומנים באדום השינויים מהנוסח כפי שעבר בקריאה הטרומית.
<גלעד קרן: הנוסח משקף דיונים רבים שהיוזמת עשתה עם משרדי הממשלה השונים ועם היועץ המשפטי לוועדה כדי להגיע להסכמות.
פנינה תמנו: היו הסכמות קודמות?
<גלעד קרן: היו הסכמות.
פנינה תמנו: אז אין צורך לשמוע את הגורמים.
עדי קול: יש סעיף אחד שאנחנו רוצים להשאיר.
<גלעד קרן: יש סעיף אחד שבו אין הסכמה.
<גלעד קרן: הצעת חוק השמות (תיקון – שינוי שמו של קטין), התשע"ד-2013 תיקון סעיף 4 1.
<גלעד קרן: בחוק השמות, התשט"ז-1956, (להלן - החוק העיקרי) בסעיף 4, אחרי "ליתן לילד שם פרטי" יבוא "אחד", והסיפה החל במילים "אולם ילד" – תימחק.
<גלעד קרן: החלפת סעיף 2.
<גלעד קרן: במקום סעיף 13 לחוק העיקרי יבוא: - "שינוי שם של קטין 13.
<גלעד קרן: (א) הוריו של קטין שטרם מלאו לו 10 שנים רשאים לשנות את שמו הפרטי, לאחר שנתנו לקטין המסוגל לחוות את דעתו הזדמנות להביע את עמדתו, רצונו ורגשותיו בענין ונתנו לדעתו משקל ראוי בהתאם לגילו ולמידת בגרותו; מלאו לקטין 10 שנים, לא ישונה שמו הפרטי אלא אם נתן הקטין את הסכמתו בפני פקיד הרישום, כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה- 1965, ואולם לעניין הוספת שם נוסף על השם הקיים – אלא אם נתן הקטין הסכמתו לשינוי מראש בכתב; לא נתן קטין כאמור את הסכמתו לשינוי, לא ישונה שמו אלא באישור בית המשפט.
<גלעד קרן: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), היא הקטין מחוסר הכרה, רשאים ההורים להוסיף שם נוסף על שמו הקיים, אף אם לא נתן הסכמתו מראש.
<גלעד קרן: (ג) קטין רשאי לשנות את שמו הפרטי בהסכמת הוריו; לא נתנו ההורים את הסכמתם לשינוי, רשאי הוא לפנות לבית המשפט לפי סעיף 3(ד) לחוק בתי המשפט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995, ובהתאם לתנאיו.
<גלעד קרן: (ד) הוריו של קטין רשאים, באישור בית המשפט, לשנות את שם משפחתו ובלבד שניתנה לקטין המסוגל לחוות את דעתו הזדמנות להביע את עמדתו, רצונו ורגשותיו בעניין; לדעתו של הקטין יינתן משקל ראוי בהתאם לגילו ולמידת בגרותו".
<גלעד קרן: תיקון סעיף 14 4 .
<גלעד קרן: בסעיף 14 לחוק העיקרי, במקום "פסול דין" יבוא "חסוי, ובמקום "של החסוי" יבוא "ובלבד שניתנה לקטין או החסוי המסוגל לחוות את דעתו הזדמנות להביע את עמדתו, רצונו ורגשותיו בעניין; לדעתו של הקטין או החסוי יינתן משקל ראוי בהתאם לגילו ולמידת בגרותו של הקטין או למידת הבנתו של החסוי".
עדי קול: הנוסח הזה הוסכם, למעט סעיף 13(ב) שעליו יש ממשרד הפנים בקשה נוספת.
עדי קול: אנחנו רוצים להשאיר אותו.
פנינה תמנו: מה שאומר שלא נצביע על זה?
<אודליה אדרי: המקרים שהסעיף הזה מתייחס אליהם הם מקרים שבהם הורים מעוניינים להוסיף שם לקטין כאשר הוא נמצא במצב רפואי קשה.
<אודליה אדרי: בדרך כלל מדובר באמונה דתית של מזל.
<אודליה אדרי: אנחנו מעוניינים לאפשר להורים האלה להוסיף שם בלי ההסכמה של הילד, על אף שסעיף קטן (א) מחייב אותם לקבל הסכמה בכתב.
<אודליה אדרי: המקרים שאנחנו מתייחסים אליהם הם מקרים שהוא לא יכול לתת הסכמה בכתב.
<אודליה אדרי: אם הוא היה יכול, מן הסתם הוא היה חותם והיה מסכים.