GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אני מדבר על מצב שלכאורה הכול בסדר, יש שטח שיפוט, יש אפילו תכנית והכול בסדר, התכנית בסדר גמור מבחינה תכנונית.
דב חנין: למה היא לא יכולה לצאת לפועל, כי אין פתרונות קצה.
דב חנין: למשל אין פתרונות קצה של ביוב.
דב חנין: זה לא קשור למועצה, המועצה מבחינתה רוצה לקדם.
דב חנין: גם אין בעיה תכנונית, אין בעיה של שטח, יש הרבה הרבה צרכים ופתרונות הקצה לא קיימים.
דב חנין: למה אני מעלה את זה בישיבה הזאת, מכיוון ששמעתי מאוד בברכה על ישיבה שהתקיימה בין השרים הרלוונטיים, שר האוצר - - -
זבולון כלפה: הסכמי גג?
דב חנין: לא הסכמי גג, אלא תכנית שאושרה גם בקבינט הדיור השבוע להסרת חסמים שמונעים בנייה משמעותית בכל מיני ישובים.
דב חנין: אני מברך על כך, לפעמים אלו חסמים של תחבורה, לפעמים אלו חסמים של ביוב, לפעמים חסמים של תשתיות.
דב חנין: אותו דבר צריך לעשות בכל הישובים הערביים, להסתכל רוחבית על כל המפה מצפון עד הדרום ולראות איפה אנחנו תקועים בגלל פתרונות קצה.
דב חנין: לתת את הכסף הדרוש, ההשקעה הציבורית הנדרשת כדי לקדם את פתרונות הקצה.
דב חנין: אז אתה מייצר מצב שבו אלפיים, אני לא מגזים במספר אלא להפך אני מצמצם בו, אלפים רבים של יחידות דיור יכולות לצאת לדרך בכל הישובים הערביים החל מהמשולש ועד הגליל.
זבולון כלפה: אני מציע לך, חבר הכנסת דב חנין, להצטרף לועדת המשנה של ועדת הכספים, כמו שעשינו עכשיו לגבי ערב אל נעים שני דיונים, אגב התוצאה של זה היא שיש עבודות בשטח והעסק הולך ומתקדם.
זבולון כלפה: כרגע גומרים את האיגום התקציבי לגבי היתרה שחסרה.
זבולון כלפה: בזמנו הוצגה תכנית, לא פה אלא בוועדת הכספים, הוצגה תכנית לגבי ערב אל נעים עם כל החסמים והבעיות.
זבולון כלפה: הדיון התקיים בחודש פברואר, הדיון השני התקיים לפני שבועיים.
זבולון כלפה: בין הדיון הראשון לשני נעשתה עבודה עם משרדי הממשלה השונים.
זבולון כלפה: רוב התקציב יש, עדיין חסר חלק קטן שאמור להיות מושלם בשבועות הקרובים, בפועל העבודות בשטח כבר מתקיימות.
זבולון כלפה: אני רוצה להאמין שבשנת 2014-15 היישוב הזה יהיה במקום אחר לגמרי.
זבולון כלפה: השבוע אני אעשה את אותו דבר לגבי 7 ישובים אחרים בצפון, ישובים של בני מיעוטים בלבד מתוך הבנה שזו חולייה חלשה שצריכה את הגיבוי שלנו בכנסת.
זבולון כלפה: אני רואה בזה חובה ולכן אני עושה את הדבר הזה.
זבולון כלפה: אני אשמח שתצטרפו אלי גם כן, תתנו לי גם גיבוי בדברים האלה.
זבולון כלפה: אני אומר לך שוב, שורש העבודה, שורש העניין בנקודות שאמרת כרגע.
זבולון כלפה: כלומר, יש תכניות והכול בסדר אלא מה, יש חסמים.
זבולון כלפה: זה נדחה ממשרד למשרד למשרד ודברים לא זזים.
זבולון כלפה: אנחנו מביאים את האנשים, מזמנים את כולם לדיונים, שומעים את כל משרדי הממשלה, שולחים אותם לעשות שיעורי בית.
זבולון כלפה: הם חוזרים אחרי חודשיים-חודשיים וחצי לדיון מעקב, האמן לי, מגיעים לפתרונות.
<עטא אבו מדיעם: אני סגן ממלא מקום של ראש עיריית רהט.
<עטא אבו מדיעם: אני ממונה על תיק ההנדסה, הרחבה, תכנון, אני יושב ראש ועדת משנה לתכנון בנייה שהיא הוועדה הערבית הראשונה שתקבל הסמכה לתיקון החקיקה החדש ל"חוק תכנון ובנייה" בעז"ה.
<עטא אבו מדיעם: אנחנו מדברים על סוגיה, אם אתה חרוץ חבר הכנסת - - -
זבולון כלפה: לא כל כך חרוץ.
<עטא אבו מדיעם: גם חברי הכנסת, להשתדל להביא לפתרונות לנושא של הגבולות והרחבות מפות הגבול של כל ישוב וישוב על פי צרכיו.
<עטא אבו מדיעם: לנו יש בעיה סבוכה עם השכנים הטובים שלנו 'בני שמעון', כרגע זה זועק לשמיים.
<עטא אבו מדיעם: יש לנו ועדה שמינה שר הפנים - - -
זבולון כלפה: ועדת גבולות.
<עטא אבו מדיעם: ועדת גבולות.
<עטא אבו מדיעם: רהט כרגע היא עם 60 אלף תושבים - - -
זבולון כלפה: אבל אם יש ועדת גבולות הוועדה כאן לא תוכל להתערב בזה.
<עטא אבו מדיעם: אנחנו נגיד איפה התקלה.
<עטא אבו מדיעם: התקלה הראשונה היא ששר הפנים דאז אלי ישי חתם על הסכם שהוא כביכול לשטחים שעל פי המפה שהוא חתם עליה, היו אמורים ל - - -
זבולון כלפה: צומת רהט-להבים.
<עטא אבו מדיעם: דווקא למדנו מכפר קאסם, הכניסה הכלכלית של העיר אמורה לעבור ב-2005 לשטח שיפוט של רהט.
<עטא אבו מדיעם: משום מה השכנים שלנו מתנגדים.
<עטא אבו מדיעם: הסיבות שלהם בוועדת הגבולות אינן משכנעות.
<עטא אבו מדיעם: אנחנו אומרים חד וחלק - - -
זבולון כלפה: בשביל זה יש וועדת גבולות, כך אני מבין.
<עטא אבו מדיעם: לא.
זבולון כלפה: אז לא הבנתי - - -
<עטא אבו מדיעם: הבעיה היא שהמנדט של וועדת הגבולות שקיבלה את המנדט משר הפנים, היא פשוט עיוות לעיר רהט.
<עטא אבו מדיעם: היא מוסרת מהצד הצפוני ומהצד הדרומי של העיר שטחים שתפוסים על ידי שני שבטים.
<עטא אבו מדיעם: רהט ובכניסה מול שובל יש גם משפחה אחרת.
<עטא אבו מדיעם: כלומר, מרחיבים אותנו בשטחים תפוסים ומאוכלסים - - -
זבולון כלפה: לכיוון בית קמה.
<עטא אבו מדיעם: לכיוון בית קמה.
<עטא אבו מדיעם: ויש לך את השבט מדרום - - -
זבולון כלפה: מה זה מדרום?
זבולון כלפה: מול משמר הנגב?
<עטא אבו מדיעם: כן.
<עטא אבו מדיעם: ההרחבה שנותנים לנו כביכול היא כלום, היא מעמסה, עם אנשים, עם עוני, עם הרבה בנייה בלתי חוקית - - -
זבולון כלפה: אתה מחפש מקורות תעסוקה.
<עטא אבו מדיעם: קודם כל אני מחפש פתרון גבולות.
<עטא אבו מדיעם: הצרכים שלנו - - -
זבולון כלפה: אני רוצה להבין, הוקמה לפי דבריך וועדת גבולות - - -
<עטא אבו מדיעם: חד צדדית.
<עטא אבו מדיעם: מינה אותה שר הפנים לפי הבקשה שהוגשה מ'בני שמעון', רוצה למסור שטחים.
<עטא אבו מדיעם: אנחנו נעדרנו מהישיבות האחרונות מאחר ואנחנו באים להגיד לכם כאן שהבקשה שלנו היא, או להקפיא את עבודת וועדת הגבולות או לחלופין להכיר בצרכים שלנו.
<עטא אבו מדיעם: ביקשנו ממשרד הפנים שירחיב את המנדט של הוועדה לפי הצרכים של הישובים שלנו.
<עטא אבו מדיעם: כי מה, לא יכול להיות ששכנים שלנו מתעלמים מהסכמים שאומרים שהם חייבים למסור לנו בשנת 2005, השכנים 'בני שמעון' חייבים למסור לנו שטח "עידן הנגב" הצפוני בלי שום הסברים.
<עטא אבו מדיעם: לחלופין מוסרים לנו שטחים שהם תפוסים.
<עטא אבו מדיעם: הבאנו לכם כאן את המפות.
<עטא אבו מדיעם: אלו שטחים תפוסים, ומה אני אעשה עם השטח הזה?
<עטא אבו מדיעם: ש'בני שמעון' יכירו בהם כשכונות או ככפרים שיהיו תחת ריבונות 'בני שמעון', מה הוא מעמיס עלי?
<עטא אבו מדיעם: אנחנו רוצים את התערבות ועדת הפנים מול משרד - - -
דב חנין: שאלת הבהרה, המנדט של ועדת הגבולות הוא מצומצם רק להיבטים הבעייתיים ואין לה מנדט לשאול את השאלה של אותו אזור פוטנציאלי של תעשייה עליה דיברת, זה לא במסגרת המנדט של הוועדה?
<עטא אבו מדיעם: זה במסגרת ואסור שזה יהיה במסגרת, מכוח ההסכם הוא אצלנו.
<עטא אבו מדיעם: הם פשוט חד-צדדיים.
<עטא אבו מדיעם: 'בני שמעון' הגישו בקשה, את האדמות האלה אני רוצה כדי להרחיב את שטח רהט.
זבולון כלפה: אני מבקש לצורך השלמת התמונה.
זבולון כלפה: אותו אזור תעסוקה, תעשייה "עידן הנגב" הוא אינו מתנהל בשיתוף שלכם איתם?
<עטא אבו מדיעם: הוא מתנהל במשותף, אבל הדרומי לפי ההסכם הוא בדרך, וגם להקים בית חולים, הוא יישאר בשטח השיפוט של 'בני שמעון'.
<עטא אבו מדיעם: הצפוני, מכוח ההסכם צריך לעבור לרהט, הוא בכניסה, הוא בסלון העיר, הוא בפתח העיר ולא יכול להיות שבונים שותפות כלכלית בנגב ופתאום מתנערים מהסכם.
<עטא אבו מדיעם: לא רק זאת, אלי ישי שר הפנים דאז, חתם על המפות.
<עטא אבו מדיעם: היום אנחנו בבעיה סבוכה.
<עטא אבו מדיעם: האכלוס – אני אדבר על האכלוס.
<עטא אבו מדיעם: אתה היית בדרום רהט, בדרום רהט אנחנו אוכפים את החוק כמו שאמרת חבר הכנסת מסעוד גנאים, אנחנו אפילו רוצים לשבר את אוזניכם ולהגיד שכמעט כל יום, לפי הסטטיסטיקה, יש לנו היתר וחצי, כלומר כל יומיים יש לנו שלושה היתרי בנייה.
<עטא אבו מדיעם: אנחנו עוברים את ה- 400 היתרי בנייה בשנה, זה אומר שאנחנו מתקדמים ל-500-600 יחידות דיור בשנה.
<עטא אבו מדיעם: אבל הגידול הטבעי שלנו עם הפזורה, כרגע מגישים למשרד הפנים בקשה כדי לתת מענה לגידול הטבעי.
<עטא אבו מדיעם: בשנת 2040 הוא יכול להגיע ל- 137 אלף נפש ברהט עם הפזורה שלה.
<עטא אבו מדיעם: השטח שאנחנו הגשנו - - -
זבולון כלפה: אבל היתר בנייה הוא לא לנפש אחת, היתר בנייה הוא למספר נפשות.
<עטא אבו מדיעם: לגבי השטח שאנחנו מבקשים כרגע לצרף לרהט, אנחנו רוצים את תמיכתכם, הוא בסך הכול 8,571 דונם ברוטו.
<עטא אבו מדיעם: ברוטו כולל שטחים לתמורה.
<עטא אבו מדיעם: אם אתם תעזרו לנו לסיים את הסכסוך והקונפליקט הקיים זה ייתן מענה לעיר שנמצאת בתנופת בנייה, זה ייתן מענה לאכלוס לאלפי משפחות שתהייה להן קורת גג.
<עאדל בדיר: ראש עיריית כפר קסאם ודובר ועד ראשי הרשויות הערביות במדינה.
<עאדל בדיר: כבוד היושב ראש, חיפשתי בגוגל 'הסכם גג'.
<עאדל בדיר: עכשיו שמתי בגוגל 'הסכם גג' כדי למצוא מענה.
<עאדל בדיר: ראיתי 'הסכם גג מודיעין', 'הסכם גג ראש העין', יש אשקלון, קריית גת, קריית ביאליק, ראשון לציון ואין אף ישוב ערבי.
<עאדל בדיר: השאלה למה?
<עאדל בדיר: זה לא עניין שיש סיכוי שנקבל הסכמי גג.
<עאדל בדיר: קודם כל, כנראה אנחנו צריכים לחלק את המדינה לא ליהודים וערבים, לשתי מדינות, תקציב ומדיניות לשנות ה-80 שזה שייך לרשויות הערביות והחלשות ותקציב ל2020 לרשויות היהודיות.
<עאדל בדיר: אנחנו עדיין נלחמים לאשר לנו תכניות מתאר כדי לפתור את בעיית הדיור.
<עאדל בדיר: כבר עברו אותנו בשנת אור הרשויות היהודיות, מתמרצים אותן כדי שתסכמנה לתכניות המתאר או שתסכמנה לבנות לזוגות הצעירים.
<עאדל בדיר: אנחנו כאילו חיים בעולם אחר.
<עאדל בדיר: יש שלושה נושאים שקשורים, תבוא לכפר קאסם, הבעיות של כפר קאסם הן בעיות שהן נכונות לכול הרשויות הערביות.
<עאדל בדיר: נבוא לבקש הסכם גג, אבל בכלל אין לנו עוד תכניות מתאר, ואם תהיינה לנו תכנית מתאר מורחבת תחום השיפוט לא מאפשר לנו להיכנס לתחום הסכם גג.
<עאדל בדיר: זאת אומרת, שאתם באים ואומרים 'יש רוח חדשה בממשלה ובמשרדי הממשלה' לתת הזדמנות שווה לתושבים הערביים כדי להתחיל במרוץ.
<עאדל בדיר: אבל מה אומרים להם, בקטע הראשון אנחנו מתחילים מאותו קו, אבל מה לעשות, זה נכנס למרוץ, היהודי עם הרשות היהודית, בנקודת הזינוק הוא מתחיל מרופד במסלול ואצלנו עד שהוא מתחיל הוא מתחיל בבוץ, הנעליים שלו מלאות בוץ.
<עאדל בדיר: יש שלושה תחומים שצריכים לבוא לפתרונם כל אחד בפני עצמו ולא צריך לקשור האחד בשני.
<עאדל בדיר: אולי תגידו שעד שנסיים את תחומי שיפוט ייקח לנו 20 שנה, אז מה, אז נתחיל בתכניות המתאר?
<עאדל בדיר: לכל רשות ערבית יש תחום שיפוט, בינתיים תחום שיפוט מוגדר, צריך להתחיל לטפל בתחום השיפוט הזה כדי לאשר את תכנית המתאר.
<עאדל בדיר: תכנית המתאר מאושרת בממוצע ברשות הערבית מעל 20 שנה.
<עאדל בדיר: בוא נגיד שהממוצע הלא אשכנזי, האשכנזיות תוך 3-5 שנים, 6-10 שנים ברשויות ממוצא ספרדי –זה בדוק.
<עאדל בדיר: ברשויות הערביות זה מעל 20 שנה, עד שמגישים, עד שמאשרים ועוד.
מסעוד גנאים: אתה מתכוון 20 שנה מאז שמגישים.
<עאדל בדיר: מצבו של כפר קאסם טוב.
<עאדל בדיר: מאז שמגישים אותה זה 20 שנה.
<עאדל בדיר: בכפר קאסם תכנית המתאר - - -
זבולון כלפה: סליחה, הזמן שלנו קצוב.
זבולון כלפה: זה חלק מהבעיה של הדיון.
<עאדל בדיר: חבר הכנסת מסעוד גנאים דיבר על שני תחומים שהם באמת חשובים, תחום השיפוט ותכניות המתאר.
<עאדל בדיר: אני אדבר על החלק השלישי שלא צריך לחכות לו והוא חלוקה בהכנסות.
<עאדל בדיר: בכפר קאסם יש את אזורי התעשייה או מוסדות ציבוריים שהם כמו תחנות רכבת שהוקמו על אדמות, לא רק ההיסטוריות, אדמות שגובלות - - -
מסעוד גנאים: הפרויקטים הלאומיים.
<עאדל בדיר: כן, הפרויקטים הלאומיים שגובלים בתוך - - -
זבולון כלפה: מה שנקרא 'הצדק החלוקתי'.
<עאדל בדיר: אז יש אזורי תעשייה.
<עאדל בדיר: למשל בכפר קאסם ניתן אזור התעשייה שגובל בתוך תוכו של כפר קאסם, הוא ניתן ב-1959 שאז היה משטר צבאי.
<עאדל בדיר: כלומר אי אפשר להישען על זה.
<עאדל בדיר: מה לעשות זה ניתן בשנת 1959 ואפשר לתקן.
<עאדל בדיר: צריכה להיות חלוקה של ההכנסות.
<עאדל בדיר: לוועד הרשויות הערביות הייתה בפגישה עם שר הפנים, אז כדף הכנה ראיתי שהכול מענקי חוץ, ככה בסעיף האחרון בכיתוב קטן, 'תכניות מתאר'.
<עאדל בדיר: אפילו מתביישים על זה.
<עאדל בדיר: אנחנו לא צריכים להישען כל הזמן על מענקים, צריכה להיות לנו עצמאות כלכלית וזה מתחיל מתחומי שיפוט ותכניות מתאר וחלוקה בהכנסות.
<עאסי מחמוד: ראש העיר כפר ברא.
<עאסי מחמוד: חברי ועמיתי דיבר על תחום השיפוט וגם אני אגע בנקודה זו.
<עאסי מחמוד: בכפר ברא יש לי 700 דונם שהם בבעלות של תושבי הישוב בתחום השיפוט של דרום השרון.
<עאסי מחמוד: כל ראשי הרשויות, קודמיי, הלכו לוועדות גבולות, לחמש וועדות גבולות שהחליטו פה אחד בעבר שהתחום השיפוט צריך לעבור לכפר ברא ושאין הצדקה שזה יהיה לדרום השרון – לא היא אף שר שהיה מוכן לחתום, השר אחרי שהחליט על הקמת ועדה חדשה.
<עאסי מחמוד: הגעתי לתפקיד לפני קדנציה, אמרתי, מה אני אמשיך בגלגול הזה ואני אסיים את הקדנציה עם וועדות'?
<עאסי מחמוד: אמרתי לעמיתי דנגו', אמרתי 'בוא נעשה משהו אחר, נעשה חתונה, אתה עם תחום השיפוט ואני עם הבעלות, נקים אזור תעשייה משותף שיהיה תקדים.
<עאסי מחמוד: ערכנו מכרז וחשבנו שאנחנו, אגב בהסכם היה שוקי אמרני שהיום הוא המנכ"ל, הוא היה נשיא הכבוד.
<עאסי מחמוד: שושבין החתונה.
<עאסי מחמוד: לצערי הרב אני מגיע למחוז מבסוט עם כל התכנית שאנחנו מגישים, מגיע עם התכנית ומספר ונואם במשך חצי שעה על אזור תעשייה משותף, דו-קיום, שלום, מתחילים בעסקים, הוא מסתכל ואני חשבתי שאני מדבר יפה.
<עאסי מחמוד: סיימתי ואז הוא אמר 'טעית בכתובת, אתה לא במרכז פרס לשלום'.
<עאסי מחמוד: הוא אמר 'זה לא מקובל עלינו'.
זבולון כלפה: באיזו טענה, מאיזו סיבה?
<עאסי מחמוד: לא יודע, היו כל מיני טענות תכנוניות שאני לא רוצה - - -
זבולון כלפה: זאת אומרת משיקולים מקצועיים.
<עאסי מחמוד: אני לא יודע אם משיקולים מקצועיים.
<עאסי מחמוד: לדעתי משיקולים שהם לא מהעניין בכלל.
<עאסי מחמוד: מה זאת אומרת - - -
זבולון כלפה: יכול להיות שזה משיקולים מקצועיים.
זבולון כלפה: אגב, יכול להיות שאתה וראש המועצה השכן שלך מוטי רואים את האינטרס שלכם, בא משרד הפנים הממונה על המחוז ואומר 'תקשיבו, אני מסתכל בראיה רחבה יותר.
זבולון כלפה: אני רוצה לעשות אזורי תעשייה גדולים יותר, צמודים לצמתים מסוימים בגלל נגישות, בגלל כניסה ובגלל אלף ואחד דברים'.
זבולון כלפה: אני לא מכיר את המקרה הספציפי.
<עאדל בדיר: בוא אגיד לך משהו קטן.
<עאדל בדיר: עד שאני בא ורוצה לעשות סדר, הרי ממילא כל השטח שאיתו באתי הוא כבר חממות שהפכו להיות סככות והכול תעשייה פרטיזנית, אני באתי לעשות סדר.
<עאדל בדיר: אם אני כבר בא לעשות סדר, אז מה, זה יישאר ככה ללא סדר, ללא ארנונה, ללא אכיפה?
<עאדל בדיר: זה כאילו הכול שטח פרוץ.
<עאדל בדיר: אם אני כבר בא לעשות סדר ויש הזדמנות לעשות סדר על דבר קיים, אני בא לתכנן אותו ולעשות אותו כמו שצריך.
<עאדל בדיר: למה לא? באמת, חקלאות אין, מכסות מים אין, השטח הפך להיות טרשים, אז הוא יישאר שטח טרשים ללא שום עיבוד לא חקלאי ולא תעשייה?
<עאדל בדיר: מה - - -
זבולון כלפה: הזמן שלנו מתקצר ואנחנו רוצים לשמוע את האחרים.
זבולון כלפה: עוד שני דוברים אחרונים כאן ואחר כך ניתן - - - <קריאה:> אני רק רוצה להזכיר לו שמוטי בירך על הסכם.
<עאדל בדיר: בוודאי.
<עאדל בדיר: אני אמרתי את זה.
<עמרא כנאנה: ראש מועצת יפיע.
<עמרא כנאנה: אני אדבר בכללי.
<עמרא כנאנה: כל הנושא של הרחבת תחום שיפוט עולה מראשי הרשויות המקומיות, מהצורך למציאת פתרון אמיתי בעיקר למצוקת המגורים, מצוקת התעשייה ובעיקר מצוקת התעסוקה של עסקים קטנים שמהווים מטרד והפרעה גדולה כשהם נמצאים בתוך הישוב, גם מדאגה לרווחת התושבים לשטחי ציבור שאין לנו.
<עמרא כנאנה: אנחנו נתקלים כל הזמן בבעיה עם משרד הפנים שאומר 'יש לכם אדמות'.
<עמרא כנאנה: נכון, בהרבה ישובים יש אדמות שמספיקות לתכניות מתאר ל-50 ואולי ל-100 שנה, אבל צריך לזכור שרוב האדמות שנמצאות בתוך תחום השיפוט הן לא אדמות של המדינה.
<עמרא כנאנה: כמעט ואין אדמות של המדינה, הן אדמות בבעלות פרטית.
<עמרא כנאנה: המציאות ברוב היושבים, לא אגיד כל הישובים, אין יותר מ- 5% עד 10% מהתושבים שהם המחזיקים בקרקע, הם הבעלים של האדמה הפרטית הזאת.
<עמרא כנאנה: בדרך כלל על פי המסורת לא מוכרים, הם משאירים אותן לדורות הבאים, כל שלכ- 90% מהאוכלוסייה הערבית בישובים אין אדמה.
<עמרא כנאנה: מחיר השוק גבוה מאוד, אם בכלל תמצא לך מגרש, זו עלות גבוהה מאוד.
<עמרא כנאנה: עיקר הדרישה להרחבת תחום השיפוט היא להכניס בעיקר אדמות מדינה לצורך הקמת כל מיני פרויקטים של מגורים, תעשייה ותעסוקה כדי לפתור את המצוקה הזאת.
<עמרא כנאנה: כל עוד אין אדמות מדינה, אז מתחילים בבנייה לא חוקית, עוד תוספת חומה, עוד תוספת מקלט, גם כן בריחה לישובים שמקבלים.
<עמרא כנאנה: לא כל הישובים מקבלים.
<עמרא כנאנה: למשל, אצלנו בנצרת עילית מקבלים, אז כל תושב רמא, יפיע, נצרת והסביבה שיכול קונה לעצמו דירה.
<עמרא כנאנה: יש בכפר יונה דירות במחיר נמוך ואז בורחים לשם.
<עמרא כנאנה: אנחנו רוצים, רוב הישובים, אדמות מדינה על מנת לספק לאנשים שאין להם, הם כ- 90% ואם אני מגזים אז 85%, למצוא להם פתרון בעיקר פתרון דיור חוץ מהתעסוקה והתעשייה.
<עמרא כנאנה: בנוגע לתכניות המתאר לא אחזור על מה שחברי אמר, אבל צריך לומר עוד דבר אחד חשוב.
<עמרא כנאנה: אנחנו מגישים תכניות.
<עמרא כנאנה: יש לי תכנית של 4,000 יחידות דיור, אבל המימוש עצמו ייקח כל כך הרבה שנים.
<עמרא כנאנה: הבעיה העיקרית היא הבעלות הפרטית.
<עמרא כנאנה: הבעלות הפרטית, למי שיש 10 דונם מרשה לעצמו היום דירה אחת כדי לפתור בעיה של בן, אבל לא גובים היתרים אם יש שם עוד 30-40 דירות שנכנסות, הוא לא בונה אותן ולא גובים היטלים לא לכבישים, לא למים ולא לשום דבר אחר – אז נתקעים עם הביצוע עצמו.
<עמרא כנאנה: כאן צריך מחשבה משותפת עם הרשויות איך לפתור את הבעיה הזאת ואיך להתקדם בתכניות המתאר.
<מוסטפא נאטור: ממלא מקום ראש עיריית קלנסוואה.
<מוסטפא נאטור: אני מבקש להתייחס בקצרה לתכנית המתאר בקלנסוואה ולהצדיק את הדברים שאמר ראש כפר קאסם מר עדל.
<מוסטפא נאטור: אני מביא לדוגמה את תכנית המתאר של קלנסוואה שהתחילה בערך בשנת 1995, לפני כ-19-20 שנה.
<מוסטפא נאטור: עד היום תכנית המתאר לא אושרה.
<מוסטפא נאטור: גרוע מזה, אתה רואה שהמטרה של כל תכנית מתאר זה ליצור איכות חיים, להקל על התושבים מבחינת תכנית לחשוב על הדורות הבאים, למצוא פתרונות לצעירים.
<מוסטפא נאטור: תכנית המתאר בקלנסוואה יש לה כ- 1,000 התנגדויות, נכתבו מעל 1,000 התנגדויות כי היא לא עונה בכלל על הצרכים של התושבים, של הצעירים.
<מוסטפא נאטור: חבר הכנסת חנא סוייד היה מעורב בתהליך הזה.
<מוסטפא נאטור: נוצרה תכנית מתאר מאוד גרועה שאינה עונה על הצרכים של התושבים ולא נותנת פתרונות לדורות הבאים.
<מוסטפא נאטור: בשנת 1995 התכנון היה צריך אמור להתייחס עד לשנת 2020 ואנחנו בעוד חמש-שש שנים מגיעים ל-2020 ותכנית המתאר לא מאושרת.
<מוסטפא נאטור: אחת הבקשות שביקשנו הייתה שיורידו את תכנית המתאר מהפרק וייתנו לנו, לתושבי קלנסוואה, לתכנן תכנית מתאר שעונה על הצרכים שלנו.
<מוסטפא נאטור: לצערנו לא קיבלנו עד היום תשובה חיובית מהוועדה המחוזית של משרד הפנים.
זבולון כלפה: כם אנחנו - - -
מסעוד גנאים: רק עוד נציג של מועצת טורעאן.
<סלאמה ואסים: אני ממלא מקום ראש המועצה.
<סלאמה ואסים: אנחנו עכשיו בכפר טורעאן אישרנו במועצה תכנית אב שנותנת מענה לטורעאן לשנת 2030.
<סלאמה ואסים: אבל גם אנחנו סובלים אותו דבר מבעיית תחום השיפוט.
<סלאמה ואסים: תכנית האב לא מתקדמת בגלל בעיית תחום שיפוט.
<סלאמה ואסים: הבעלות על המקרקעין היא של תושבי הכפר ותחום השיפוט הוא של המועצה האזורית גליל תחתון.
<סלאמה ואסים: אנחנו במשא ומתן שנמשך הרבה שנים, פעם הסכימו ופעם התחרטו, עם גליל תחתון לגבי השטחים האלה.
<סלאמה ואסים: אנחנו עדיין שנים נמצאים במשא ומתן שלא מתקדם וזה מעכב את תכנית האב.
<סלאמה ואסים: תכנית האב נותנת לכפר מענה בכל התחומים, בתחום התעסוקה, מסחר וגם בנושא המגורים אנחנו עובדים על שתי מפרטים במקביל.
<סלאמה ואסים: שוב, מה שמגביל אותנו הוא תחום השיפוט שמשתרע על כל הדברים של הכפר, - - -
זבולון כלפה: כביש 77 וגם הרכס של טורעאן מאחור.
<סלאמה ואסים: עכשיו יש לנו גם תכנון כביש כניסה לטורעאן מכביש 65.
<סלאמה ואסים: יזמנו אותו במסגרת תכנית אב, הוא נותן מענה חשוב לכפר מבחינת הכניסה וגם מבחינת אזור התעשייה - - -
זבולון כלפה: בכמה מדובר?
<סלאמה ואסים: 14 אלף.
<סלאמה ואסים: אנחנו גם מוגבלים מבחינת המצב הקיים.
<סלאמה ואסים: מהצד המזרחי של הכפר יש לנו תמ"א 14, יש מחצבה שבעשר השנים קדימה אנחנו לא יכולים להתפטר ממנה.
<סלאמה ואסים: מצד המערבי של הכפר אנחנו מוגבלים כתוצאה משמורת טבע.
<סלאמה ואסים: זו הבעיה.
זבולון כלפה: זו נחלתם של הרבה ישובים בארץ.
זבולון כלפה: אם בדיון הקודם היית בא היית רואה גם כל, זה כל הזמן.
<סלאמה ואסים: זו שמורת טבע ייחודית מאוד.
זבולון כלפה: מה לעשות, הארץ קטנה, אנחנו צריכים להגדיל אותה קצת.
<סלאמה ואסים: אני מבקש את התערבותם של הרשויות ומשרדי הממשלה ללחוץ על - - -
זבולון כלפה: בוא נשמע אותם.
זבולון כלפה: אהוד אתה תהייה אחרון הדוברים ברשותך.
זבולון כלפה: נתחיל עם משרד השיכון, הגברת סימונה טסטה.
זבולון כלפה: אני מבין שאין כאן נציג של משרד המשפטים.
זבולון כלפה: היה רשום ולא הגיע.
זבולון כלפה: לאחר מכן רמ"י (רשות מקרקעי ישראל) ולאחריו משרד הפנים.
זבולון כלפה: כמובן אתם מהשלטון המקומי.
זבולון כלפה: בבקשה סימונה.
זבולון כלפה: תתארי לנו קצת את התהליך, איך הוא מתגלגל אצלכם.
<סימונה טסטה: מבחינת חלוקת עבודה בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד הפנים, האחריות להרחבת תחומי השיפוט ותכניות מתאר נמצאות במשרד הפנים.
<סימונה טסטה: אני אבקש להתייחס לכמה דברים - - -
זבולון כלפה: אתם בעצם קבלני ביצוע אחרי שיש תכניות - - -
<סימונה טסטה: סליחה, אני לא אוהבת את הביטוי 'קבלני ביצוע'.
זבולון כלפה: סליחה, לא קבלני ביצוע, סליחה אני מוחק את זה.
<סימונה טסטה: התכניות המפורטות הן שלנו, תכניות מפורטות הן בקרקע פרטית והן בקרקע מדינה וכמובן אתרים שהם בקרקע מעורבת.
<סימונה טסטה: אני רוצה לומר בהיבט של תכניות מתאר, דבר אחד, משרד הבינוי והשיכון כן מקדם את הנושא של 'הרחבת ג'דיידה- מכר', אבל זו תכנית מתאר ארצית שעומדת בפני עצמה עם 8,000 יחידות דיור, אנחנו מקדמים אותה.
<סימונה טסטה: היא לקראת דיון, היא כמעט מוכנה - - -
מסעוד גנאים: העיר הערבית הראשונה?
<סימונה טסטה: היא לקראת דיון במועצה הארצית.
<סימונה טסטה: ההערכה שלנו, בתקווה שבמהלך חודש יולי זה יבוא לדיון במועצה הארצית.
<סימונה טסטה: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו זה מה שחבר הכנסת דב חנין דיבר והיא בעיית החסמים.
<סימונה טסטה: אכן אנחנו מודעים לנושא הזה.
<סימונה טסטה: באמת שאנחנו באים הן ברמה התכנונית והן ברמת הביצוע אנחנו נחשפים לבעיות של הביוב.
<סימונה טסטה: יחד עם משרד ראש הממשלה, חבל שנציג משרד ראש הממשלה לא נמצא - - -
זבולון כלפה: האמת שהם לא הוזמנו.
זבולון כלפה: יש שינוי כרגע, מי שטיפלה בזה עזבה את העבודה שם.
<סימונה טסטה: אנחנו עובדים עם הרשות לפיתוח כלכלי, נעים מנסף.
<סימונה טסטה: דיברנו על נושא החסמים ומנסים לקדם את הנושא הזה.
<סימונה טסטה: אספנו נתונים, מבחינתנו מבחינת המחוזות.
<סימונה טסטה: בימים האחרונים העברתי את הטבלה שהייתה לי עם הנתונים האלה למר משה גלרזי מלת"ב (מנהל תשתיות ביוב), עם בקשה להתייחס, אם יש נושאים שמקדמים או לא.
<סימונה טסטה: אנחנו נראה איך לקדם את זה.
<סימונה טסטה: בהחלט אנחנו רואים את זה לנגד עיננו.
<סימונה טסטה: אני חייבת לציין, הנושא של בעיות תחבורה כרגע לא היו מהנושאים המרכזיים שראינו אותן כחסמים מהותיים אקוטיים שצריך לטפל בהן ברמה הארצית.
<סימונה טסטה: לכל אתר יש את הבעיות שלו שאנחנו מנסים לקדם, לא ראינו עדיין, מזיכרוני מהטבלה.
<סימונה טסטה: אלו היו בעיות ביוב ולא בעיות תחבורה.
<סימונה טסטה: אני מתחברת לעניין שאמר ראש העיר יפיע, נושא של קרקע פרטית.
<סימונה טסטה: הצגתי כבר את העניין הזה בוועדה אחרת.
<סימונה טסטה: יש את החלטת הממשלה שאנחנו מנסים לקדם, החלטה 1539 ו-4432 שמאפשרת גם תכנון וגם סבסוד קרקע פרטית.
<סימונה טסטה: ראשי הרשויות פה, אני חושבת שרובם ככולכם, קיבלו תקציבים הן לתכנון קרקע פרטית כדי לקדם את תכנון קרקע פרטית ולמנוע מצב של בנייה בלתי חוקית, שיהיה אפשר להוציא ממנה היתרים.
זבולון כלפה: אתם מכירים את החלטות הממשלה האלה?
<עטא אבו מדיעם: יש לנו מתחם, קיבלנו 2 מיליון שקל.
<עטא אבו מדיעם: זו דוגמה קלאסית, 2 מיליון שקל, לנו יש כבר שני מתחמים: 7 ו-8.
<עטא אבו מדיעם: סיימו תכנון למתחם 8 עם 600 יחידות דיור, אנשים לא רוצים לשלם מס השבחה.
<עטא אבו מדיעם: זה תקוע, זה על הנייר.
<עטא אבו מדיעם: אם לא יתנו לאנשים שהם חייבים שם, שם זה קרקע פרטית.
<סימונה טסטה: כרגע אני מתייחסת לקרקע פרטית.
<סימונה טסטה: כבוד היושב ראש, יש דברים שהמדינה מנסה לקדם, יש דברים מסוימים שהם בעיה.
<סימונה טסטה: אני מתייחסת לבעיה משני היבטים - - -
זבולון כלפה: אין ספק שנצטרך כאן שילוב, זאת אומרת שגם התושבים יצטרכו להבין - - -
<עטא אבו מדיעם: משביחים להם את הקרקע פי 5 מהעלות כשהוא רכש אותה כקרקע חקלאית.
<עטא אבו מדיעם: אנשים פשוט לא רוצים להשקיע בזה.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד אני חושב שחלק מהעבודה שלכם כראשי רשויות זה לדעת לעבוד עם האנשים ולהסביר להם.
זבולון כלפה: זה אינטרס.
זבולון כלפה: ברגע שהתכנית תאושר ערך הקרקע עולה.
<סימונה טסטה: נכון שבהיבט הזה אחד הדברים שפנינו למשרד הפנים אחרי דיונים בינינו, יש לנו קושי.
<סימונה טסטה: בנושא סבסוד קרקע פרטית אנחנו מאוד מעוניינים.
<סימונה טסטה: בשנתיים הראשונות של התכנית יצאנו בקול קורא לרשויות שהגישו אלינו בקשות לסבסוד קרקע פרטית לתכניות שכבר מאושרות.
<סימונה טסטה: ראינו שיש קושי מאוד גדול ביישום התכנית הזאת מאחר והסבסוד הוא על התקדמות בנייה.
<סימונה טסטה: כלומר, אתה לא מסבסד תשתיות, כי אם אין בנייה אתה לא מבצע תשתיות.
<סימונה טסטה: הרשויות באמת לא מצליחות להתקדם בתהליך הבנייה.
<סימונה טסטה: אי אפשר לכפות על בעל קרקע פרטית לקדם את הבנייה, לכן בעצם אי אפשר לקדם את הפיתוח, זה איזה ממשק.
<סימונה טסטה: אין מה לעשות, זו מציאות שהיא בעייתית וכרגע בידי הממשלה אין את כל הפתרונות.
<סימונה טסטה: אחד הפתרונות שחשבנו, אנחנו נתחיל ליישם את זה השנה, לקח לנו להבין ולחפש את הפתרונות הראויים כדי לסייע.
<סימונה טסטה: אחד הפתרונות שמצאנו זה לנסות באתרים מעורבים בהם יש קרקע מדינה וקרקע פרטית מכיוון שיש לנו יותר שליטה על השיווק של קרקע מדינה.
<סימונה טסטה: אנחנו יודעים כשיש שיווק יהיו גם יחידות והן יבנו.
<סימונה טסטה: באתרים מעורבים אנחנו נקדם עבודות פיתוח בקרקע הפרטית שמשרתות את שני החלקים.
<סימונה טסטה: כלומר, זה לא בנפרד קרקע פרטית וקרקע מדינה אלא יש הכלאה של המגרשים.
<סימונה טסטה: כך נמצא עבודות שאותן נסבסד, באמת בלי לבחון את יחידות הדיור שנבנות בקרקע הפרטית.
<סימונה טסטה: זה אחד הפתרונות שלנו.
חנא סוייד: ברשותך אדוני היושב ראש, יש לי שאלה למשרד הבינוי והשיכון.
חנא סוייד: שני הפרויקטים או שתי התכניות שמשרד הבינוי והשיכון מוביל בתקופה האחרונה, מה שנקרא 'מחיר מטרה' והסכמי גג, הסכמי על עם הרשויות המקומיות.
חנא סוייד: האם הדברים האלה מיושמים בישובים הערביים?
<סימונה טסטה: דיברו על הסכמי גג - - -
חנא סוייד: אני אוסיף לשאלה.
חנא סוייד: עד כמה שאני יודע משרד הבינוי והשיכון אפילו התחיל לתת עבור כל יחידת דיור שנבנית על קרקע פרטית 25 אלף שקל, אבל בסוף את הכסף לקח בחזרה כי הוא טען - - -
<סימונה טסטה: זה בדיוק תקרת הסבסוד - - -
חנא סוייד: תשמעי אותי עד הסוף ואחר כך תגידי כן או לא, כי את מה שאני יודע אני יודע מראשי רשויות.
חנא סוייד: בעצם רימו אותם כי אמרו להם 'קחו, זה במסגרת תרומה של משרד הבינוי והשיכון לפתח את התשתיות בשכונות החדשות', אבל בסוף אמרו להם 'אבל זה קרקע פרטית והבנייה לא מרוכזת בשכונה אחת, היא בכל רחבי הישוב ולכן לא מגיע לכם, תחזירו את הכסף'.
<סימונה טסטה: ממש, ממש, ממש לא.
חנא סוייד: אני שמח, אבל אני רוצה תשובה בדוקה.
<סימונה טסטה: הטעו אותך ואני אסביר מהי המשמעות.
<סימונה טסטה: כשהפעלנו את התכנית הזאת הגשנו קול קורא לרשויות ואמרנו תגישו לנו בקשות למתחמים לסבסוד קרקע הפרטית כשהמתחם הוא מינימום 10 יחידות דיור.
<סימונה טסטה: לא נתנו אף פעם תקציב מפוזר.
<סימונה טסטה: הגדרנו מתחם מסוים כשאמרנו שבו אנחנו נסבסד את עבודות - - -
חנא סוייד: מה זאת אומרת 'מתחם', הרי אתם יודעים שהבנייה בישובים הערביים, הגיע הזמן שתפנימו, זה לא איזה - - -
<סימונה טסטה: אבל אתה לא יכול לפזר עבודות - - -
חנא סוייד: רגע, רגע, תני להגיד מה שאני חושב ברשותך.