GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יאיר דוידוביץ: למה לא להחריג עכשיו את הספורטאים?
דוד צור: כי אנחנו לא נכנסים עכשיו לרזולוציות של קבוצה, קבוצה.
משה זלמן פייגלין: אבל את היישובים - - -
<יאיר דוידוביץ: ואם כבוד השר לא ירצה או עוזריו לא ירצו להחריג את הספורטאים, מה אני אעשה?
<יאיר דוידוביץ: אני מספיק מתמודד מולם בנושאים אחרים, לא צריך לעמוד מולם גם בנושא הזה.
<עידו בן יצחק: סעיף 10 - עניינו כלי ירייה להגנת מפעלים.
דוד צור: לא הבנתי איך הספורטאים נכנסים לזה.
<יאיר דוידוביץ: כי אין בחוק שום סעיף בנושא ספורט.
<יאיר דוידוביץ: מנסים להכניס את זה לחוק החדש.
<יאיר דוידוביץ: לכן, המפעלים הראויים לצורכי ספורט נכנסים תחת סעיף 10.
דוד צור: איזה פתרון אתם נותנים להם כדי שנחריג אותם?
דוד צור: ראשית, נאמר לפרוטוקול שהם לא אמורים להיות.
דוד צור: אם הם יהיו זה משהו שצריך יהיה לבוא ולעשות פעולה.
דוד צור: כנ"ל - אין כוונה שזה היישובים כי זה כמו מילואים.
דוד צור: המשרד לביטחון הפנים, האם יש לכם הצעה?
<עידו בן יצחק: אתה רוצה שנכתוב: למעט מפעל ראוי לצורכי ספורט?
<גבריאלה פיסמן: אפשר: למעט גופים שיימנו בתוספת ולהתחיל את התוספת כבר עכשיו.
דוד צור: אוקיי, רעיון טוב.
דוד צור: ואז להגדיר בפנים את ה - - - עידו, את הניסוחים תעשה כבר אחרי זה.
<עידו בן יצחק: אנחנו מדברים כך: על כלי ירייה להגנת מפעלים, על המאבטחים, נשיאת כלי ירייה מטעם המדינה.
<עידו בן יצחק: אני חושב שנכון יותר יהיה לכלול אם יש קב"טים או דברים כאלה אז ברור שתוכלו להחריג אותם, אבל נראה לי שברירת המחדל היא שזה יחול.
<יואל הדר: ואז השר יחריג אותם?
<יואל הדר: אחרי זה אישור הוועדה?
דוד צור: את המאבטחים של הכנסת או המאבטחים של משרדי הממשלה אנחנו לא צריכים.
<עידו בן יצחק: לא, הם בכל מקרה - - -.
<עידו בן יצחק: משמר הכנסת והמשטרה הם - - -
<יואל לוי: אבל כשאתה אומר:
<יואל לוי: כלי ירייה להגנת מפעלים, אם יש עובד של מפעל, עובד, אני חושב שהוא שקול לאחד שהוא מחזיק כלי ירייה פרטי, בשונה ממאבטח שמתחלף, הולך ובא.
<יואל לוי: בהצעה כאן אני חושש מדבר אחד - ליצור דווקא בירוקרטיה מיותרת ועומס גדול מאוד על דברים שהם לא ממש ברורים.
<קריאה: אתה מוריד עכשיו חתיכת בירוקרטיה כזאת שמנה של כל האזרחים, אתה נוגע בעוד טיפה "פינאטס" של בירוקרטיה?
<יואל הדר: - - - להוציא אנשים באישור הוועדה ואז נוריד אולי - - - אם להוסיף אנשים - אני מבין.
<יואל הדר: אבל אם - - -
<עידו בן יצחק: גם להוציא אנשים כי אנחנו קובעים פה איזושהי נורמה.
<עידו בן יצחק: אני לא רוצה שאחר כך יבוא שר שפתאום יוציא לי 90% מהחוק החוצה.
דוד צור: הוא מחר יגיד: כל המאבטחים של - - -, למרות שחברות קבלניות מאבטחות - אני יודע מה, את המוסדות הביטחוניים אני מוציא החוצה.
<יואל הדר: אבל לפי הגישה של הוועדה דווקא זה תואם את מה שאמר- - -
דוד צור: הגישה של הוועדה אומרת: קודם כל, את חברות האבטחה, השמירה וכל אלה ששם המסננת היא מסננת יחסית לא - - -, אלא אם כן נאמר:
דוד צור: אנחנו מתרשמים שלמשל יש מתקנים רגישים מסוימים ששם באמת החבר'ה שמגיעים, מגיעים מיחידות קרביות, חבר'ה שעוברים את כל מסננת הראויה אז זה משהו אחר.
דוד צור: אבל פה אנחנו מבינים, מוסדות חינוך, שומרים בקניונים, רישוי עסקים, וכן הלאה, אנחנו אומרים: בוא נעשה להם מסננת נוספת.
<יואל הדר: אנחנו ננסח את הדבר.
<יואל הדר: ננסה לנסח.
דוד צור: למעט התוספת.
<יואל הדר: עם התוספת.
<יואל הדר: נכניס פנימה לתוך התוספת מה שדיברנו כרגע.
<יואל הדר: אם נראה שאנחנו נכנסים לבעיה אחרי זה כי אנחנו נחשוב על זה קצת בבית, מקסימום נבקש מהוועדה לעשות איזשהו דיון נוסף.
דוד צור: אפשר להצביע – סעיף 6 על-פי התיקונים, מי בעד?
דוד צור: בעד סעיף 6 – פה אחד
<יואל הדר: לגבי הנושא של בהתאם להוראות של השר - - -, שלא נצטרך לקבוע תקנות.
<עידו בן יצחק: זה לא יהיה בתקנות - - -
דוד צור: אנחנו נשלח לכם את הניסוח.
דוד צור: יש לנו רבע שעה להצביע על הסעיפים הדי טכניים, אבל בואו נעבור עליהם ונצביע עליהם.
<עידו בן יצחק: אוקיי.
<עידו בן יצחק: סעיפים 1 עד 4 הם סעיפים שהם סעיפים טכניים של העברת הסמכות משר הפנים לביטחון הפנים.
דוד צור: איפה שכתוב "השר", השר לביטחון הפנים – משר הפנים לשר לביטחון הפנים.
דוד צור: האם יש למישהו הערות?
<עידו בן יצחק: צריך לקרוא אותם.
<עידו בן יצחק: "החלפת מונח 1.
<עידו בן יצחק: בחוק כלי היריה, התש"ט–1949 (להלן – החוק העיקרי), בכל מקום – במקום "שר הפנים" יבוא "השר"; במקום "ששר הפנים" יבוא "שהשר"; במקום "לשר הפנים" יבוא "לשר".
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 1 2.
<עידו בן יצחק: בסעיף 1 לחוק העיקרי, בסופו יבוא: ""השר" – השר לביטחון הפנים.
<עידו בן יצחק: " תיקון סעיף 5ד 3.
<עידו בן יצחק: בסעיף 5ד(ב) לחוק העיקרי, במקום "רשאי, לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים," יבוא "רשאי".
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 7א1 4.
<עידו בן יצחק: בסעיף 7א1(ב)(2), המילים "לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים" – יימחקו.
<עידו בן יצחק: " סעיף 5 הוא לא טכני כל כך.
<עידו בן יצחק: זה "תיקון סעיף 11א: בסעיף 11א(ב)(2) לחוק העיקרי, במקום "שיהא רשאי להעביר את הידיעה לפקיד הרישוי וגם" יבוא "שיעביר את הידיעה לפקיד הרישוי, ויהא רשאי גם להעבירה".
<עידו בן יצחק: " זאת אומרת, זה הסיפור של משרד הרווחה שחובה עליו - - -
דוד צור: אדוני משרד הרווחה, אתה שומע?
<איגור ברש: אני ממשרד הבריאות.
דוד צור: אבל אתה דיברת קודם על זה שגם משרד הרווחה ויש עוד.
דוד צור: פה יש סעיף ספציפי, סעיף 5, שמדבר על הטלת האחריות של משרדים נוספים להעביר את הידיעות למשרד הבריאות.
<איגור ברש: כן, אבל הכוונה שלי היתה קצת אחרת.
דוד צור: אני הבנתי מה הכוונה.
דוד צור: אתה כל פעם תחזור אליי מחדש על עבודת המטה הארוכה שנעשתה ולא מקובלת על המנכ"ל החדש, ועשיתם עבודת מטה של שעה והחלטתם שאתם רוצים לעצור את החוק בערך.
דוד צור: בוא נצביע על סעיפים 1 עד 5 שאלו סעיפים שדיברנו עליהם.
דוד צור: בעד סעיפים 1 - 5 – פה אחד
דוד צור: נגד אין.
<עידו בן יצחק: סעיף 7 גם הוא סעיף טכני: "תיקון סעיף 11ג 7.
<עידו בן יצחק: בסעיף 11ג(ב) לחוק העיקרי, במקום "לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים ובאישור" יבוא "באישור".
<עידו בן יצחק: ה-7 הוא רק טכני פשוט בגלל שאין יותר - - -
דוד צור: בעד סעיף 7 – פה אחד
<עידו בן יצחק: "תיקון סעיף 12 8.
<עידו בן יצחק: בסעיף 12(ד) לחוק העיקרי, בסופו יבוא: אחרי סעיף קטן (ג1) יבוא: "(ג2) התקבלה החלטה על פי בדיקת כשירות נפשית לפי סעיף 11ב1, רשאי הממונה להתייעץ עם פסיכולוג מומחה מדריך שהסמיך השר לעניין זה.
<עידו בן יצחק: ";" אני תיכף אסביר.
<עידו בן יצחק: " (2) בסעיף קטן (ד), בסופו יבוא: "ובלבד שתוקפה של בדיקת כשירות נפשית לפי הוראות סעיף 11ב1 לא יעלה על שש שנים".
<עידו בן יצחק: מה שאומר (ג2) - זה נותן איזושהי אפשרות לאדם שנקבעה לו בדיקת כשירות נפשית לפנות לבדיקה נוספת, שזה ייבדק על-ידי פסיכולוג בכיר יותר.
דוד צור: לערר.
<רפי עציון: בן אדם שנפסל יכול להגיש ערר.
דוד צור: משרד הבריאות, יש לכם איזה טענה נגד העניין הזה או אמירה?
<איגור ברש: אנחנו סבורים שלפסיכולוגים אין אפשרות לבדוק ולהחליט לגבי כל האנשים שיש ספק.
<איגור ברש: אנחנו מבקשים שזה לא יהיה פסיכולוג אלא צוות רב מקצועי על-פי החלטת - - -
דוד צור: אדוני, אתה לא מדבר לסעיף שאנחנו מדברים.
דוד צור: אתה כל פעם במנטרה ששלחו אותך ממשרד הבריאות.
<איגור ברש: אני גם חושב כך, גם אז חשבתי כך.
<איגור ברש: אני לא מסכים עם הגישה של רק פסיכולוג.
<איגור ברש: לכן, זו ההתייחסות שלי.
דוד צור: לא, אבל אתה לא הבנת על מה אנחנו מדברים.
דוד צור: נבדק, נמצא שהוא לא כשיר, יש לו זכות לערער.
דוד צור: אנחנו אומרים: הוא יכול לערער.
דוד צור: אתה אומר לא יערער לפסיכולוג.
דוד צור: למי הוא יערער?
<איגור ברש: לצוות רב מקצועי.
דוד צור: מצדי תיקחו את שרת הבריאות בראש הצוות הזה, תמנו את כל הפסיכולוגים של כל בית החולים ותחליטו.
דוד צור: אף אחד לא אומר לכם איך.
<איגור ברש: אנחנו לא מסכימים שרק המקצוע של פסיכולוגיה יהיה זה שיכריע.
<איגור ברש: לכן, אני לא הסכמתי.
דוד צור: אבל מה פורום הערעור שאתם כן מוכנים לקבל?
<איגור ברש: שיקום צוות רב מקצועי שיכלול: פסיכולוג, פסיכיאטר ואולי קרימינולוג - צוות רב מקצועי.
דוד צור: וזה יהיה פורום הערעור.
דוד צור: יש לכם בעיה עם זה?
<יואל לוי: איפה?
<יואל לוי: שזה יהיה במשרד הבריאות?
<יואל לוי: אתה תקים את זה?
<יואל לוי: תקים את זה, אנחנו לא מתנגדים.
<יואל הדר: תקים, אין לנו בעיה שזה יוקם במשרד הבריאות.
<יואל הדר: בדיקה במשרד הבריאות.
דוד צור: מאה אחוז, אנחנו בעד.
דוד צור: אם אתם מוסיפים עוד שלושה פסיכיאטרים אנחנו בעד.
<יואל הדר: יוקם במשרד הבריאות, בסדר גמור.
<עידו בן יצחק: רגע, צוות של פסיכולוג מומחה מדריך, פסיכיאטר וקרימינולוג?
<עידו בן יצחק: אנחנו מדברים רק על הבחינה הנוספת.
דוד צור: צוות רב מקצועי כפי שיקבע השר.
<קריאה: אתה צריך שר הבריאות.
<קריאה: כפי שיקבע שר - - -
<רפי עציון: היום בחוק הנוכחי כשיש ערר שהוא על החלטה של פקיד רישוי שהיא בעקבות המלצה של משרד הבריאות כתוב שהוא יועבר למנהל משרד הבריאות לתגובה.
<רפי עציון: אפשר לקבוע שגם ערר שהוא תוצאה של החלטת פקיד רישוי על סמך פסיכולוג, גם הוא יועבר למנהל משרד הבריאות.
זבולון כלפה: זה יקצר לך את התהליך.
זבולון כלפה: אני חושב שמה שהוא מציע הרבה יותר טוב כי פה מדובר על משהו שאני לא יודע מתי הוא יקום, אם יקום.
זבולון כלפה: פה זה מסלול שהוא קיים.
זבולון כלפה: זה מה שאני מבין מהדברים שלך.
<יואל לוי: נכון.
<עידו בן יצחק: גם הבן אדם שמבקש את כלי ירייה יודע לדבר איתו.
<עידו בן יצחק: אחר כך אנחנו שולחים אותו למשרד הבריאות ואתה עוד תתקע עם - - -
<רפי עציון: לא, לא שולחים אותו.
<רפי עציון: הכוונה היא שמי שדן בערר מתייעץ, מעביר לתגובת מנהל משרד הבריאות.
<רפי עציון: זה מה שקורה היום במסלול - - -
דוד צור: אז מה ההצעה פה מבחינת המלל?
<רפי עציון: זה יהיה כך: יעביר הממונה את הערר לתגובתו של מנהל משרד הבריאות.
דוד צור: מקובל, אז סעיף 8 כפי שמוצע - - -
<יואל הדר: אני מציע גם כשזה התייחסות תוך 30 יום.
<יואל הדר: אני לא רוצה מצב שזה יהיה - - -
משה זלמן פייגלין: אתה יודע מה?
משה זלמן פייגלין: אני מסכים איתך לגמרי.
משה זלמן פייגלין: נחכה שהצוות הזה יתכנס - - -
זבולון כלפה: אהבנו.
<יואל הדר: - - -תשובה, ייגש לבית משפט אחרי זה.
<יואל הדר: שלא יהיה מצב שאותו אדם נמצא תלוי באוויר.
משה זלמן פייגלין: - - - והמפלצת הזו לא תתכנס.
זבולון כלפה: עברו ה-30 ימים, מה קורה אז?
<יואל הדר: ילך לבית משפט.
<יואל הדר: ככה כאילו אין סוף לזה.
<קריאה: עברו ה-30 יום כאילו אין למשרד התנגדות.
משה זלמן פייגלין: נכון, עברו ה-30 יום אין למשרד התנגדות.
משה זלמן פייגלין: עכשיו שייקח את כל המשרד מצדי לבחון את זה, אז ייתן תשובה תוך - - -
דוד צור: אדוני ממשרד הבריאות, 30 יום.
דוד צור: מקובל ערר?
<איגור ברש: אני צריך להתייעץ עם המנכ"ל.
<איגור ברש: זה תיקון שאני צריך התייעצות עם המנכ"ל.
משה זלמן פייגלין: 45 יום.
דוד צור: 45 יום, מקובל.
דוד צור: 45 יום.
דוד צור: התייעצת, קיבלנו את עמדתך, 45 יום.
משה זלמן פייגלין: קיבלת חודש וחצי להביא את - - -
דוד צור: - - -45 יום.
משה זלמן פייגלין: מה קורה אם ה-45 יום עוברים ולא?
משה זלמן פייגלין: ייראה כאילו אין התנגדות.
<יואל הדר: בית משפט.
דוד צור: - - - זו סמכות מינהלית.
דוד צור: סעיף 8 כמוצע, כולל 45 שאנחנו נותנים לוועדת הערר להשיב בתשובה.
זבולון כלפה: לא לוועדת הערר, אמרנו למנהל המשרד.
<עידו בן יצחק: למנהל משרד - - -
דוד צור: למנהל ה- - -, לא משנה, תקרא לזה איך שתקרא.
זבולון כלפה: לא, זה שני דברים שונים.
דוד צור: בעד סעיף 8, כולל התיקונים – פה אחד
<עידו בן יצחק: סעיף 8א - סעיף שלא הופיע בהצעת החוק המקורית – תיקון סעיף 12א.
<עידו בן יצחק: סעיף 12א עוסק בשמירת סוד.
<עידו בן יצחק: אנחנו רוצים שגם המידע שמועבר פה יישמר בסוד.
<עידו בן יצחק: לכן, "בסעיף 12א(1) בסעיף קטן (ג1)(2), "11ב" יבוא "11ב1".
דוד צור: האם יש הערות?
דוד צור: בעד סעיף 8א.
דוד צור: – פה אחד
<עידו בן יצחק: סעיף 9 - גם סעיף טכני שנובע משינוי השר הממונה.
<עידו בן יצחק: "תיקון סעיף 21 9.
<עידו בן יצחק: בסעיף 21 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ב), המילים "והשר לביטחון הפנים" – יימחקו; בסעיף קטן (ב1), במקום "לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים ובאישור" יבוא "באישור"; בסעיף קטן (ד), המילים "השר לביטחון הפנים ועם" – יימחקו.
דוד צור: בעד סעיף 9 – פה אחד
<עידו בן יצחק: עכשיו סעיף 10.
<עידו בן יצחק: צריך לקבוע תחילה.
<עידו בן יצחק: מתי המשרד לביטחון הפנים יכול להפעיל?
דוד צור: המשרד לביטחון הפנים, האם תוך חודש אתם יכולים להיערך לזה?
<יואל לוי: זה מאתגר מדי.
<יואל לוי: יש גם את הצד השני שגם צריך להיערך.
דוד צור: ברור, גם משרד הבריאות צריך להיערך לזה.
<יואל לוי: נשמע לי שלושה חודשים.
דוד צור: שלושה?
דוד צור: אנחנו אפילו מוכנים לתת קצת יותר אם צריך.
זבולון כלפה: אתה נופל על תקופת קיץ, חגים וכו'.
דוד צור: אין לנו בעיה שזה יהיה אפילו - - -מה אומרת הגברת שלא נתתי לה לדבר?
דוד צור: כמה זמן היערכות צריך?
<יסמין הרמן: פשוט בגלל הסירנה הזאת יש לי שאלה אחרת.
<יסמין הרמן: אנחנו לא שמענו אם אושר כל העניין של ההחרגה של האזרחים מבקשי רישיון פרטיים.
דוד צור: גברתי, אנחנו בשעה בדיון מדברים רק על זה.
<יסמין הרמן: יש לנו בעיות שמיעה.
<יסמין הרמן: אנחנו פשוט לא שמענו את העניין של האישור.
דוד צור: אז כן - דעתך נחה.
דוד צור: המשרד לביטחון הפנים, אתם רוצים עוד מרווח לעניין?
דוד צור: משרד הבריאות, כמה זמן אתם צריכים להיערך?
<איגור ברש: אני צריך התייעצות כי זה כוח אדם.
דוד צור: לכן אני אומר, כמה זמן?
דוד צור: אמרו שלושה חודשים.
דוד צור: שלושה חודשים זה סביר?
<איגור ברש: עוד פעם, אם תיתן לי לצאת לדבר עם המנכ"ל - - -
דוד צור: אין דברים כאלה.
דוד צור: אדוני, הכנסת לא עובדת כך.
<איגור ברש: עוד פעם, זה עניין של כוח אדם.
<איגור ברש: אני לא יודע כמה - - -
<קריאה: השר רשאי לדחות תחולה בשלושה - - -?
<עידו בן יצחק: השר לא רשאי לדחות תחולה.
זבולון כלפה: תן שישה חודשים מראש וסגרת את העניין.
דוד צור: חצי שנה.
<יואל לוי: השאלה אם אפשר להחיל את זה לפני.
<יואל הדר: לא, אתה לא יכול כי - - -
דוד צור: לא, אם החוק נכנס לתוקפו?
דוד צור: יש פה היערכות.
דוד צור: צריך פה לתת, בעיקר למשרד הבריאות, לבנות את הטפסים, לבנות את הצוותים.
<איגור ברש: אוקיי.
דוד צור: קיבלנו את עמדת המנכ"ל שלך.
<עידו בן יצחק: אני רוצה להוסיף עוד הוראת מעבר שמי שיש לו רישיון בתוקף ערב תחילה הרישיון שלו יישמר.
<עידו בן יצחק: זאת אומרת שהוא לא יצטרך - - -
דוד צור: כן, את השש שנים.
<יואל לוי: החל ממועד החידוש כמובן, כן?
<עידו בן יצחק: כן, כן.
<עידו בן יצחק: זאת אומרת, משנכנס החוק לתוקף ולמישהו יש רישיון בן ארבעה חודשים הוא לא יצטרך להתחיל עוד פעם את כל התהליך.
<עידו בן יצחק: מי שיש לו רישיון הוא ממשיך איתו הלאה.
דוד צור: חבר הכנסת פייגלין, ברכות.
משה זלמן פייגלין: מסתבר שההיגיון חלחל אל חדר הוועדה.
<עידו בן יצחק: אנחנו מצביעים על הסעיף של התחילה והוראות מעבר.
דוד צור: בעד סעיף 10 – פה אחד
דוד צור: אוקיי, עבר.
<יואל הדר: עידו, לתוספת - - -
דוד צור: הצעת החוק עברה לקריאה שנייה ושלישית, תודה רבה לכם.
תמר זנדברג: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הפנים לנושא חופים וים.
תמר זנדברג: בפתח הדברים אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה שהקימה את הוועדה הזאת.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת הוקמה לאחר שורה של דיונים שהתקיימו במליאת הוועדה בחודשים האחרונים בנושא סוגיות שונות שקשורות לסוגיית הים והחופים.
תמר זנדברג: הוועדה ניהלה כמה דיונים סוערים, לרבות סיור בים בשיתוף ארגונים.
תמר זנדברג: היא עמדה על שתי נקודות.
תמר זנדברג: נקודה אחת שמדובר בנושא מורכב, סבוך וגדול.
תמר זנדברג: לכן, בין היתר, היה צורך להקים תת ועדה שתוקדש לנושא הזה.
תמר זנדברג: אני שבה ומודה ליושבת-ראש הוועדה שהקימה את הוועדה ושמינתה אותי לעמוד בראשה.
תמר זנדברג: הדבר השני שעלה, ולכך מוקדש הדיון היום, זה בעצם ריבוי הגופים הסטטוטוריים, המינהלתיים, הרגולטוריים, המנהלים, מה שלא יהיה, שקשורים לנושא הים והחופים.
תמר זנדברג: אנחנו נמצאים במדינת ישראל.
תמר זנדברג: זו מדינה מזרח תיכונית ארוכה באופייה הגיאוגרפי, כפי שכולנו יודעים.
תמר זנדברג: יש בה קילומטרים רבים של רצועות חוף, ים ומים שמשמש להרבה מאוד צרכים – פנאי, נופש, נוף, סביבה אקולוגית, כלכלה, קידוחים כמשאב טבע ומשאב כלכלי.
תמר זנדברג: כל ההיבט הזה של החופים, של הים על כל המשמעויות שלו, הממשק בין הים לחופים, הוא פשוט מופקר.
תמר זנדברג: הוא לא נמצא בניהול אינטגרטיבי כלשהו.
תמר זנדברג: רצועות החוף שייכות לרשויות מקומיות כאלו ואחרות, לפי מיקום גיאוגרפי.
תמר זנדברג: הים מנוהל על ידי אין סוף גורמים.
תמר זנדברג: יש לנו נושאים של תכנון ובנייה שמעורבים.
תמר זנדברג: בין היתר הוועדה פעילה בנושא של חוק החופים שיזם חבר הכנסת דב חנין עם קבוצה של חברי כנסת, שמדבר על ביטול של תכניות עבודה ישנות והתאמתן למצב החדש של איסור בנייה על החוף.
תמר זנדברג: יש לנו נושאים כלכליים, מסחריים, נושאי תכנון ובנייה והרבה מאוד נושאים כלכליים, סביבתיים שקשורים למשאב הזה, שקשורים לניהול האינטגרטיבי של הים והחופים.
תמר זנדברג: שלא כמו בהרבה מדינות אחרות ואולי שלא כמו הצורך הישראלי, אין ניהול אחד אינטגרטיבי שאחראי, אין גורם אחראי מטעם הממשלה וברמה הסטטוטורית החוקית שלנו כחברי כנסת.
תמר זנדברג: אנחנו בחרנו דווקא בנושא הזה לפתוח את עבודתה של ועדת המשנה.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר מראש לפרוטוקול, לוועדה ולמשרדי הממשלה שנמצאים כאן, שזה דיון ראשוני והתחלתי.
תמר זנדברג: אנחנו מיד נציג כמה עקרונות שיהוו מצע לדיון, כאשר אנחנו מבקשים מהדיון הזה לפתוח שיח ציבורי, בין משרדי ובין רשותי, על מנת שננסח מספר עקרונות מנחים שינחו אותנו לקראת ניסוח מודל לניהול אינטגרטיבי כזה של הים והחופים.
תמר זנדברג: ביקשתי מגורמים אזרחיים חוץ פרלמנטריים להציג כמה עקרונות על פי עבודה שנעשית אצלם.
תמר זנדברג: זאת עבודה אקדמית, מחקרית, משפטית, סביבתית, עבודה של מדיניות.
תמר זנדברג: זאת עבודה שהיא כרגע ברמת הקווים המנחים הרעיוניים.
תמר זנדברג: לאחר מכן אני ארצה לשמוע מספר משרדי ממשלה שיש להם נגיעה לנושא, לבקש מהם התייחסות בשני רבדים.
תמר זנדברג: אחד, מה נעשה עד היום במסגרת המשרד שלהם בהקשר של ניהול הים והחופים, מה ההיבטים שקשורים אליו ונמצאים תחת אחריותו.
תמר זנדברג: שתיים, איך הם רואים את המודל הרצוי מבחינת משרדי הממשלה בהקשר הזה.
תמר זנדברג: אנחנו נתחיל עם תמי גנות מאדם, טבע ודין.
<תמר גנות: אני חושבת שזה דיון באחד הנושאים הכי חשובים.
<תמר גנות: אני חושבת שחלק גדול מהדברים זו לא הפעם הראשונה שאנחנו מעלים על השולחן.
<תמר גנות: הבעיות, הדילמות מוכרות לחלק ניכר, אם לא לכל היושבים מסביב לשולחן הזה.
<תמר גנות: השאלה המרכזית היא איך אפשר לפתור אותן, איך אפשר להגיע לניהול אופטימאלי של הסביבה הימית בישראל.
<תמר גנות: הדברים שאני מניחה שאין עליהם יותר מידי דיון ומחלוקת הם שסביבה ימית בריאה היא לא מותרות מבחינתנו.
<תמר גנות: היא נושא חיוני, היא נושא אקוטי לקיומנו במישור הכלכלי, הביטחוני, הביטחון התזונתי, מי השתייה לעם ישראל.
<תמר גנות: באופן כללי מדובר כאן במשהו שהוא חיוני.
<תמר גנות: הדבר השני זה שהסמכויות היום מפוזרות בין הרבה גופים שלטוניים, סטטוטוריים, רשויות שונות.
<תמר גנות: מדובר בסמכויות בשלל היבטים - תכנוניות, סמכויות הפיקוח, סמכויות אכיפה וסמכויות רישוי והיתרים.
<תמר גנות: יש היום הרבה מאוד לחצים על הסביבה.
<תמר גנות: אני חושבת שהכי פופולארי שזוכה להכי הרבה מקום בשיח זה המקום של הגז והנפט.
<תמר גנות: יש הרבה עשייה בתחום הזה של החיפושים והקידוחים.
<תמר גנות: מוסכם שנזק במערכת האקולוגית יכול להיות בלתי הפיך.
<תמר גנות: ללא ספק יהיה קשה מאוד לשיקום.
<תמר גנות: אנחנו היום עוד לא ערוכים במידה שחס וחלילה יקרה אסון.
<תמר גנות: לא בטוח, במידה שהלחצים ממשיכים, שהעסקים יהיו כפי שמתוכנן.
<תמר גנות: אין לנו היום מספיק מידע על מה שקורה בסביבה הימית, לא כל שכן באזור המים הכלכליים, בסביבה הימית שהיא לא הסביבה הקרובה אלינו.
<תמר גנות: גם בסביבה הקרובה בתוך המים הטריטוריאליים יש בעיה גדולה של מידע.
<תמר גנות: כל הדברים האלה מובילים למסקנה שצריך מודל ניהול חדש אינטגרטיבי שייתן מענה לדברים האלה.
<תמר גנות: אלו הבעיות שאנחנו כארגון מזהים.
<תמר גנות: הדרך שבה חייבים לתת מענה לבעיה הזאת, להערכתנו, מובילה למסקנה שהדרך האופטימאלית היא באמצעות רשות.
<תמר גנות: לא סתם רשות.
<תמר גנות: רשות היא כלי.