GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איוב קרא: סתום את הפה.
איוב קרא: השר סאלח טריף: זו ממש בושה.
אחמד טיבי: טיפש.
אחמד טיבי: זו הרמה שלך.
איוב קרא: אתה לכלכת על הדרוזים, יא חתיכת מניאק.
מקסים לוי: מה האמירות האלה?
מקסים לוי: השר סאלח טריף: חבר הכנסת אחמד טיבי, אני מתנצל.
איוב קרא: כתב אישום יצא נגדך.
מקסים לוי: מה הדברים האלה?
אחמד טיבי: אתה מוכן להפסיק את הישיבה, מה הרמה הזאת?
אחמד טיבי: אתה זבל, אתה מבייש את האנשים כאן.
איוב קרא: סתום את הפה, יא חתיכת משת"פ.
איוב קרא: משת"פ.
מקסים לוי: מה השטויות האלה?
מקסים לוי: מה האמירה הזאת?
אחמד טיבי: באמת בושה.
מקסים לוי: אני מבקש מכם, מה הדברים האלה?
אחמד טיבי: אתה ראית מה קורה, זו רמה של פח זבל.
אחמד טיבי: אתה מנהל ישיבה ואתה נותן לה להידרדר.
מקסים לוי: חבר הכנסת אחמד טיבי, אני מבקש.
מקסים לוי: אם הדברים יתנהלו על בסיס אמירות כאלה, אני אנעל את הישיבה.
מקסים לוי: השר סאלח טריף: אדוני היושב ראש, כמה הערות.
מקסים לוי: ראשית, אני בעד להכיר בדליית אל-כרמל כעיר ואם בישראל.
מקסים לוי: אני חושב שדליית אל-כרמל ששווה לצפת מבחינת גודלה, יש לה ייחודיות, אם הכוונה להקים עיר ליישובים הדרוזים, זה המקום.
מקסים לוי: אם משרד הפנים מביא הצעה לייעל את הרשויות המקומיות, אז לפניי האיחוד של דליית אל-כרמל ועוספייה יש רשימה ארוכה מאוד של ערים, יש את נשר וחיפה, ארבע הקריות שאי אפשר להבדיל בין הרחובות.
מקסים לוי: בעדה הדרוזית יש 13 מועצות, והיה לנו ניסיון מר במועצה אזורית אחת, המועצה האזורית לא נהנתה מהטבות יתר מכיוון שהייתה מועצה אזורית ולכן לאחר מכן פוצלה גם בלחץ התושבים וגם בלחץ משרד הפנים.
יחזקאל לביא: באיזה מועצה מדובר?
יחזקאל לביא: השר סאלח טריף: מועצת מרכז הגליל שפוצלה לשתיים.
יחזקאל לביא: - - - השר סאלח טריף: אני מנסה להסביר לאדוני, שגם עצם הבנייה של מועצה אזורית כדי לתת לה עדיפות יתר, מועצה אזורית בקרב המיעוטים לא קיימת, הייתה אחת וגם היא לא קיימת.
יחזקאל לביא: העניין לתת לרשות מוניציפאלית מעמד של עיר - מוכח גם במגזר הערבי כי הרי יש לא מעט ערים במעמד כזה ששודרגו ממועצה לעיר.
יחזקאל לביא: זו טעות בתפיסה.
יחזקאל לביא: אני מכיר את העניין יותר מחבר הכנסת איוב קרא מתוקף היותי ראש מועצה בשנת 1983.
יחזקאל לביא: אדוני היושב ראש כיהן כיושב ראש השלטון המקומי ובוודאי יודע שהתנהלו דיונים בעניין במשך שנים.
יחזקאל לביא: דרך אגב, אני בעד שמשרד הפנים ייעל ויעשה תוכניות, אבל שתהיה תוכנית אחידה לכולן ולא דבר ספציפי.
יחזקאל לביא: הייתה הלכה פסוקה, שאם רוצים לאחד מועצות, לאחד רשויות, צריך לשאול את התושבים.
יחזקאל לביא: מהתושבים שהגיעו לדיון היום הבנתי שהם לא כל כך מסכימים לרעיון.
יחזקאל לביא: לכן, אנחנו צריכים לדאוג לכך, שהבעיות של תחומי השיפוט והתקציבים - - -
מקסים לוי: לכן אני רוצה לומר, שאין אפשרות להעפיל על חוק על מנת לאחד רשויות.
מקסים לוי: ראה שר הפנים שהאיחוד מחויב, הוא מכריז על הקמת ועדת חקירה.
מקסים לוי: ועדת החקירה שואלת לדעתם של התושבים.
מקסים לוי: אם היא מגיעה למסקנה שאכן האיחוד רצוי, היא ממליצה על כך.
מקסים לוי: כרגע אנחנו נמצאים בשלב מקדמי ביותר.
מקסים לוי: השר סאלח טריף: טעות לנדב למשרד הפנים רעיונות שמתנגדים להם התושבים.
איוב קרא: בסדר, אז יבדקו את העניין, אף אחד לא אמר שזה צריך להיעשות בכפייה.
איוב קרא: השר סאלח טריף: אנחנו צריכים לפעול על מנת לחזק את הרשויות הקיימות ולא לתת למשרד הפנים רעיונות של איחוד במקומות הלא נכונים, נכון צריך לעשות זאת בערים מחוברות אחת לשנייה כמו הקריות, נשר שנמצאת בתוך חיפה וכו'.
איוב קרא: אצלנו עוד לא בשל המצב לאיחוד, הרשויות הללו עוד לא סיימו את השוואת התנאים במתן השירותים הנאותים ברמה המוניציפאלית הנכונה.
איוב קרא: מה עוד ששני היישובים הללו הם יישובים גדולים, נכון שהם מתחברים יחד בגלל ההתרחבות הקיימת אבל יחד עם זאת צריך לשאול את התושבים לדעתם.
איוב קרא: לדעתי הדיון היום ביוזמתו של חבר הכנסת איוב קרא הוא טעות.
שריף אבו רוקון: כבודו של אדם רצונו, אבל סוף מעשה במחשבה תחילה.
שריף אבו רוקון: הופתעתי מההצעה שבאה מטעם הכנסת כאשר היא לא הובאה לדיון בשום פורום מקומי לא בקרב המועצה ולא בקרב הציבור.
שריף אבו רוקון: יש אינספור נימוקים מדוע אנחנו לא מסכימים לאיחוד, כאשר שתי הרשויות סובלות מבעיות יסוד קשות.
שריף אבו רוקון: אני לא חושב שהאיחוד יכול לפתור את הבעיות הללו.
שריף אבו רוקון: כל רעיון צריך קודם לבדוק אותו, בעוספייה יש התנגדות חריפה לרעיון האיחוד מכיוון שאנחנו נמצאים עדיין בתחילתה של דרך לפתרון בעיות קיימות, למשל ליישוב שלנו אין מקורות הכנסה, אין אזורי תעשייה, ולכן מוקדם מאוד לדבר על איחוד.
שריף אבו רוקון: אני לא יודע אם בעוד שנתיים אני אכהן כראש מועצה לכן אני לא חשוד בכך שאני עושה תעמולה לעצמי.
שריף אבו רוקון: אם משרד הפנים רוצה לבדוק את רעיון האיחוד – מקובל, שיבדוק זאת, אני כראש המועצה המקומית מתנגד לאיחוד.
אחמד טיבי: מישהו פנה אליך והציע את האיחוד?
שריף אבו רוקון: אף אחד לא פנה אלי.
איוב קרא: שריף, אני שוחחתי אתך בנושא הזה.
איוב קרא: שוחחנו בעניין.
מקסים לוי: נמצא כאן נציג מדליית אל-כרמל?
אמין זהאר: מניסיוני במשרד השיכון העניין הזה לא צלח למשל בינוח-ג'את, הכפר הגדול "בלע" את הכפר הקטן.
אמין זהאר: אם משרד הפנים רוצה להתייעל, אני מציע לו לעשות את עבודתו בתוך הרשויות ולמנוע אי סדרים.
4402: היום יש 266 רשויות במדינת ישראל וזה מקור להוצאת כספים מיותרים במקום לתשתיות ולדברים אחרים הנדרשים ברשות.
4402: בעצם חלק גדול מהכסף הולך לאדמיניסטרציה, אין שום קשר לרשויות ערביות או לרשויות יהודיות.
4402: אבל אם יש רשות המונה 1,000 איש, זה מיותר, זה ועד בית, אבל יש להם ראש מועצה, יש מהנדס מועצה, אחראי חינוך, אחראי על התברואה.
4402: מועצה כמו ראש פינה יש לה 35 עובדים על 2,500 נפש, ובעיר כמו בת ים ישנו רבע פקיד בחצי משרה, איפה הפרופורציות, איפה השכל הישר?
4402: כתוצאה מזה השלטון המקומי שהוא חיל החלוץ של השלטון, יוצר מצב שבו במקום שאנחנו נאחד את הדברים ונצמצם אותם עד כמה שאפשר ונשקיע את הכסף בתשתיות, בכבישים, בביוב, במקום זה אנחנו משלמים משכורות.
4402: זה נכון לדברים רבים לא רק במישור המקומי.
4402: המגמה הכללית של מדינת ישראל צריכה להיות, ש-266 רשויות הקיימות במדינת ישראל ירדו בצורה הדרגתית ונכונה.
4402: זה נעשה בשלבים, היום בחוק נקבי כי עד 5,000 תושבים לא תקום מועצה.
4402: בחוק ההסדרים החדש קיימת הצעה שתוקם מועצה מקומית רק מ-10,000 תושבים ומעלה.
4402: כל זה על מנת לצמצם את מספר הרשויות.
4402: אין לזה שום היגיון וזה עולה כסף רב למדינת ישראל.
4402: רשות מקומית של אלף איש לא יכולה לשאת את עצמה, אין אפשרות כזאת, רק עיר שיש בה תעשייה ומסחר, היא זאת שיכולה לקיים את עצמה.
4402: מי הרשויות שנטולות מענק?
4402: רק הערים הגדולות.
4402: וזה מעצם המבנה של השלטון, כך זה קורה.
4402: כי אז יש שם גם אזור תעשייה וגם אזור מסחר וכל הדברים האחרים שיש מהם הכנסה של ארנונה ואין מולם הוצאה.
4402: נוצר מצב שבו אנחנו מגיעים למקומות שבהם הארנונה שמשלמים התושבים במדינת ישראל היא בערך עלות של 50% ממה שהם מקבלים בשירות, והם לא מקבלים אותו שירות לכל המקומות, והם לא משלמים ארנונה זהה בכל המקומות, ההבדלים בין הרשויות גדולים.
4402: אפשר לעשות זאת בחוק ואפשר לעשות זאת בכפייה, אבל אפשר לעשות זאת גם בצורה של שכנוע ודרך ישרה.
4402: כבר החלפנו מספר מילים בעניין הזה ואני חושב שהמועצות דליית אל-כרמל ועוספייה רואות את העניין בחיוב, המשמעות היא, לבנות תוכנית מסודרת שבסופו של תהליך, נראה כולנו לשתי המועצות המקומיות הללו, שכדאי להן להיות רשות אחת.
4402: השר סאלח טריף: אתה מדבר על דליית אל-כרמל ועוספייה, אבל שכחת שלפניהן יש את ארבע הקריות שאי אפשר להבדיל ביניהן.
4402: אני לא נגד, אני בעד.
מקסים לוי: כמומחה לשלטון המקומי – הייתי יושב ראש השלטון המקומי – אני יכול לומר לך – שבחקיקה אי אפשר להביא לאיחוד ערים.
מקסים לוי: צריכה להיות החלטה של משרד הפנים ומשרדי הממשלה השונים, עוד לא הייתה החלטת ממשלה שאיחדה רשויות מקומיות.
מקסים לוי: אם המגמה של איחוד היא כלל ארצית , יש להניח מסמך בראייה מחשבתית מה ייקרה לאחר מכן.
מקסים לוי: אנחנו מדברים על הצעת חוק - - -
איוב קרא: זו לא הצעת חוק, זו הצעה לסדר.
יחזקאל לביא: זו הצעת חוק שהפכה להצעה לסדר.
4402: אדוני היושב ראש, אני מסכים לכל מילה שאתה אומר, אני רק אומר, שהפרוגרמה הכלל ארצית הזאת בסופו של דבר תצטרך להיות מיושמת במקומות הספציפיים, ואם יש לנו דוגמה של איזשהו רצון, אנחנו צריכים לבנות פרוגרמה לשני היישובים האלה שמדברת על איחוד התשתיות וביסוסם, שמדברת על אזור תעשייה במקום, שמדברת על דברים נוספים שאנשים יגידו בסופו של דבר: אם זו החבילה שאנחנו מקבלים ובגללה אנחנו מתאחדים, כדאי לנו.
4402: השר סאלח טריף: אני אעשה אתך עסק, אחרי שתאחד את ראש פינה ויסוד המעלה, אני מנדב לך את דליית אל-כרמל ועוספייה.
טלב אלסאנע: למה לא מתחילים עם תהליך שישכנע את האנשים שזה כדאי להם?
4402: אלה נושאים שרצינו לדבר עליהם ורצינו לעשות זאת יחד עם היישובים.
מקסים לוי: אני חוזר ואומר, אם ראה שר הפנים שיש צורך באיחוד הרשויות, שימנה ועדת חקירה, הוועדה הזאת תמליץ בעניין ולאחר מכן זה יבוא לדיון לוועדת הפנים.
מקסים לוי: אנחנו נמצאים בראשיתו של תהליך, עדיין לא קמה ועדת חקירה, טרם שמעו את התושבים, הכל מקדמי ביותר.
מקסים לוי: אני שואל את סגן שר הפנים, מה חושב משרד הפנים לגבי הקמת ועדת חקירה?
דוד אזולאי: אדוני היושב, אני רוצה לומר כאן, שההצעה של חבר הכנסת איוב קרא הייתה בתחילתה הצעת חוק ועל פי בקשתנו הוא הפך אותה להצעה לסדר היום וזאת על מנת לקיים דיון בוועדה ושהמשרד יוכל להביע את עמדתו.
דוד אזולאי: בדקות שאני נמצא כאן, שמעתי שני דוברים שמייצגים שני משרדי ממשלה, האחד את משרד הבינוי והשיכון והשני את משרד ראש הממשלה, ועם כל הכבוד לשניכם, אני מציע שכל משרד יתעסק בדברים שלו ושיפתור את הבעיות שלו ולאחר מכן שייתן הנחיות למשרדי ממשלה אחרים כיצד לנהוג ומה עליהם לעשות.
דוד אזולאי: ברשותכם, אני רוצה להתייחס לנושא שעליו אנחנו דנים: איחוד הרשויות דליית אל-כרמל ועוספייה.
דוד אזולאי: בזמנו קמה ועדת שפר, אותה ועדה קיימה דיונים רבים והגישה המלצות רבות, בין יתר המלצותיה היו, שגם דליית אל-כרמל וגם עוספייה מן הראוי שיתאחדו.
דוד אזולאי: בחוק ההסדרים האחרון נמצאת הצעה לאחד את הרשויות.
דוד אזולאי: אני מצהיר כאן, שאין לנו שום כוונה לאחד רשויות בכפייה ושלא מרצונן מכיוון שזה לא יילך.
דוד אזולאי: לדוגמה, אם ניקח את רמלה לוד, כולנו מכירים את הבעייתיות, עובדה שהמהלך הזה לא מתבצע עד היום.
דוד אזולאי: לדעתי טוב לאחד רשויות, צריך לאחד רשויות, ישנן רשויות של 2,000 ו-3,000 תושבים שאי אפשר לקיים אותן בפרט בתקופה שאנחנו נדרשים לעשות צמצומים, להתייעל, אבל יחד עם זאת מהלך שכזה לא יכול להיעשות בכפייה.
דוד אזולאי: אני אומר כאן ואמרתי גם לחבר הכנסת איוב קרא, אם תהיה פנייה של שתי רשויות המבקשות להתאחד, אני מודיע לכם, אנחנו נרים את הכפפה ונעשה זאת מיידית.
אחמד טיבי: כאן מבקשים ההפך.
דוד אזולאי: אני מציע שתשמעו גם את התושבים.
דוד אזולאי: גם בקרב התושבים אין אחדות דעים בעניין, גם שם ישנם תושבים אשר דוגלים באיחוד וישנם כאלה שחושבים שהמצב צריך להישאר כפי שהוא היום.
דוד אזולאי: לכן, אדוני היושב ראש, הצעתי כזאת, שתהיה פנייה של ראשי הרשויות אלינו.
דוד אזולאי: אנחנו מוכנים ללכת צעד אחד קדימה, לזמן את ראשי הרשויות שיביעו עמדתם בפני מנכ"ל משרד הפנים, לאחר שנשמע את דעותיהם, אם אכן תהיה דעה אחידה שהם מעונינים באיחוד, אנחנו מוכנים להיכנס לפרוצדורה של איחוד רשויות.
דוד אזולאי: רבותיי, אי אפשר לעשות איחוד רשויות על ידי חקיקה של ועדת הפנים, זוהי סמכותו של שר הפנים לקבוע מתי ואיך לאחד רשויות, ישנה פרוצדורה, הפרוצדורה אומרת, קודם כל ועדת חקירה, לאחר שהוקמה ועדת חקירה היא מגישה את המלצותיה לשר הפנים, שר הפנים יכול לקבל את ההמלצות או שלא לקבלן, זו הזכות שהחוק מעניק לו.
דוד אזולאי: לסיכום, אדוני היושב ראש ואדוני המציע, אני מציע לזמן את ראשי הרשויות בפני המנכ"ל, הם יביעו את עמדתם ולאחר שיביעו את עמדתם יחליט המנכ"ל אם צריך להקים ועדה אז נצא לדרך, אם לא תהיה הסכמה לא נלך לזה בכפייה.
דוד אזולאי: בכל מקרה אני מודיע, מדיניות משרד הפנים היא לאחד רשויות בהסכמה ולא בכפייה.
מנסור מואין: כמו כל תושב יצא לי לדבר בעניין עם תושבים רבים.
מנסור מואין: דיברתי גם עם התושבים של דליית אל-כרמל, להפתעתי הרבה התושבים שם אינם מצדדים באיחוד הזה.
מנסור מואין: מדובר בשני כפרים שלכל אחד יש את הצביון שלו והייחוד שלו, אני מסכים עם השר טריף, זה תהליך שלא צריך להיעשות בכפייה, אולי צריך להיעשות גם משאל עם.
מנסור מואין: אני מציע לעשות זאת בצורה מסודרת ולא להיחפז בעניין.
מקסים לוי: אני רוצה לסכם את הדיון.
מקסים לוי: ראשית צריכה להיות הסכמה של שתי הרשויות המקומיות.
מקסים לוי: גם אם לא תהיה הסכמה צריך להתבצע תהליך אבל התהליך הזה כולל מדיניות משרד הפנים ושר הפנים בלבד.
מקסים לוי: אדוני מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אפשר לאחד בשיתוף פעולה הקמת תעשייה גם אם אין איחוד של מועצות, אפשר לשתף איגוד ערים לחינוך, ייתכן שיתוף פעולה בין רשויות מקומיות גם אם אין איחוד בין הרשויות.
מקסים לוי: ועדת הפנים מבקשת ממנכ"ל משרד הפנים לזמן את ראשי שתי הרשויות המקומיות עוד בטרם יתבצע התהליך.
מקסים לוי: כפי שאמר סגן שר הפנים, מנכ"ל משרד הפנים יבקש את הסכמתם של שני נציגי הרשויות.
מקסים לוי: מקובלת עליי הדעה שמשרד הפנים לא יכול לכפות את דעתו על הרשויות ללא הסכמתן.
דוד אזולאי: אני רוצה להוסיף לגבי שיתוף פעולה, אני שמח לבשר לחברים, שעומדים להקים אזור תעשייה משותף לדליית אל-כרמל ועוספייה.
מקסים לוי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
מקסים לוי: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה בנושא:
מקסים לוי: הצהרות תחומי השיפוט של הכפרים הערביים במיוחד שני הכפרים עין מאהל ותרשיחא.
מקסים לוי: ההצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת עזמי בשארה, בבקשה.
עזמי בשארה: אדוני היושב ראש, הנושא של עין מאהל הוא נושא כאוב, נמצאת בידיכם סקירה של מצב בעיות הכפר הזה מטעם ראש המועצה, חולק חומר והוא נמצא לפניכם.
עזמי בשארה: הנושא הגיע לכותרות כאשר לאחרונה נעקרו עצי זיתים על ידי משטרת ישראל בניסיון להמשיך את העבודות של סלילת כביש בתחום שטחי הכפר שהופקעו בעבר.
עזמי בשארה: תושבי הכפר גילו התנגדות לכך והיו אפילו התנגחויות עם כוחות המשטרה.
עזמי בשארה: אנחנו – נציגי הציבור וגם אנשי נצרת - מכירים את תושבי עין מאהל, זה לא מתאים להם, לא מדובר בכפר שעושה בעיות לכוחות הביטחון, זו הייתה זעקת כאב של כפר שהפך לגטו, אני משתמש במושג של פרופסור אמנון סופר, מאוניברסיטת חיפה, שהיה רוצה להפוך את כל הכפרים הערביים למשהו כמו עין מאהל על ידי הפקעות האדמה מטעם נצרת עילית.
עזמי בשארה: נצרת עילית לא השאירה לתושבים אופקים להתפתח, לא אלאה אתכם במספרים, המספרים נמצאים על הנייר בפניכם.
עזמי בשארה: התושבים הקימו אוהל מחאה ויצאו להגן על אדמתם.
עזמי בשארה: אדוני היושב ראש, אנחנו מדברים על כפר שביום הכיפורים משותק כמו שכונה בנצרת עילית כי אין לו מוצא אחר, הוא ממש כמו שכונה בתוך נצרת עילית, מרוב הפקעות אין לו עתודות קרקע להתפתחות בעתיד, לא לבנייה ציבורית ולא לבנייה פרטית.
עזמי בשארה: מדובר בכפר שסבל מסדרת הפקעות של אדמות וכעת מצבו בכי רע.
עזמי בשארה: לדעתי אנחנו נמצאים על סף פיצוץ, ראינו מה יכול לקרות אם המצב יימשך ואי אפשר להשאיר זאת לסיג ושיח בין נציגי הכפר לבין נצרת עילית.
עזמי בשארה: לדעתי השלטון המרכזי חייב להתערב ולמצוא פתרונות לבעיית קרקעות הכפר, לבטל הפקעות, להסיט את הכביש, לשנות תוכנית מתאר, להוסיף לכפר קרקעות, אבל אי אפשר לעזוב את הנושא לדינמיקה העצמית שלו.
עזמי בשארה: הדינמיקה הטבעית של הכפר מביאה רק לעימותים, זה לא יביא לשום דבר אחר, לכן אני מציע לוועדה הזאת, ראשית לשמוע את נציגי הכפר, ושנית, לשמוע את נציגי הממשלה מה הם חושבים בעניין.
עזמי בשארה: אני מציע שיושב ראש הוועדה – או ממלא מקומו במקרה הזה – יעקוב אחר פתרונות שיימצאו לכפר הזה.
עזמי בשארה: מי כמוך אדוני יודע שנושא הקרקעות הוא הנושא הכאוב ביותר ביחסים בין האוכלוסייה הערבית למדינת ישראל, מקרה עין מאהל הוא אחד המקרים החריפים ביותר, מייד אדבר גם על מקרה תרשיחא הוא גם חריף, אני מציע שהוועדה הזאת תיזום פתרונות עם משרד הפנים, עם משרד ראש הממשלה, לא אכפת לי עם מי העיקר שנגיע לפתרון.
עזמי בשארה: תודה שכינסתם את הישיבה בנושא הזה, אני מציע שיהיו פתרונות קונקרטיים לעניין כי אם לא נפתור את הבעיה זה נושא שיתפוצץ.
עסאם מח'ול: אדוני היושב ראש, בהמשך לדבריו של חברי, חבר הכנסת עזמי בשארה, אני רוצה להדגיש נקודות נוספות.
עסאם מח'ול: עין מאהל הוא כפר ידוע ומוכר בלי סיפור האדמות מכיוון שמזה שנים הוא מככב בראש סולם היישובים מוכי האבטלה, על כן איך שלא נתייחס לכפר מדובר בכפר פגוע, פגיעה לא מהשמיים אלא חלק ממדיניות הממשלה.
עסאם מח'ול: יש צורך וחובה למדינה לתת מענה לבעיית הכפר.
עסאם מח'ול: לא לשאול ולבדוק מה מבוצע, אם זה על פי חוק או שלא על פי חוק, אלא לתת מענה לצורך הבסיסי של הכפר להתקיים גם מבחינת גבולות, גם מבחינת קרקעות וגם מבחינת תעסוקה.
עסאם מח'ול: פרשת הפקעת הקרקעות מחריפה את המשבר הקיים בכפר הזה.
עסאם מח'ול: אני רוצה להיות מעשי ולהזהיר, לא הרכב הממשלה וגם לא הרכב משרד התשתיות הוא זה שייקבע את גורלו של היישוב על פי הנטיות הפוליטיות והאידיאולוגיה של היושבים בראש המשרדים הללו, אלא גם הצרכים של היישוב וגם הצדק הטבעי והאנושי ביותר כי בסופו של דבר, סיור ביישוב הזה הוא בושה למדינה של 53 שנות קיומה.
עסאם מח'ול: המשמעות היא להתעלל ביישוב הקיים עוד לפני המדינה ולנסות לחנוק אותו על מנת להשאירו זניח.
עסאם מח'ול: אני מציע שהוועדה היום תתבע מהממשלה, ממשרד הפנים, משרד השיכון ומשרד התשתיות הלאומיות, להקפיא את כל הפעולות שמתבצעות כנגד הכפר הזה בעניין הפקעת הקרקעות, עניין הנמצא במחלוקת.
עסאם מח'ול: בפני משרד הפנים עומדת תביעה של היישוב להרחבת שטח השיפוט.
עסאם מח'ול: אני מציע, שוועדת הפנים תתבע מהממשלה וממשרד הפנים לדון תוך חודשיים-שלושה בתביעתם, ובזמן זה כל הפעילות תוקפא.
עסאם מח'ול: לאחר מכן יבואו פעם נוספת לוועדה וידווחו לנו מהם הפתרונות שהציע משרד הפנים.
עסאם מח'ול: אי אפשר לדון בפתרונות תחת החרב של ביצוע ההפקעה, חפירת קרקעות ועקירת עצי הזית.
עסאם מח'ול: העלנו את הבעיה בשיחה עם השר לביטחון פנים עוזי לנדאו, ובשיחה עם השר סאלח טריף, כאשר העניין התפוצץ, ומתברר שהשר נתן אינפורמציה לא נכונה, כאילו שבעלי הקרקעות מכרו את הקרקעות והוציאו את הכספים מהבנק.
מוחמד ברכה: גם אם זה נכון, זו לא בעיה של קניין פרטי, מדובר בשטח שיפוט של יישוב שלם.
מוחמד ברכה: חלק מהאדמות הן אדמות מדינה.
עסאם מח'ול: זה נכון, אבל בנוסף לזאת, אם שר נותן תשובה כתשובה מוסמכת ומתברר שהיא לא נכונה, צריך להעמיד את הדברים בפני ועדת הפנים על מנת שוועדת הפנים תרשום בפניה שהאינפורמציה לא הייתה נכונה.
יחזקאל לביא: אני לא הבנתי, למה כוונתך כאשר אתה אומר אינפורמציה לא נכונה?
מוחמד ברכה: שיש כביכול הסדר עם התושבים באשר להפקעה ושולם להם כסף.
יחזקאל לביא: אני לא מכיר את הנושא.
מחמוד אבו ליל: כתושב עין מאהל – לא כראש רשות – מהיום שנולדתי ביישוב הזה, יום אחר יום אני רואה ששטחי היישוב מצטמצמים ושטחי הכאב גדלים.
מחמוד אבו ליל: חברי, חבר הכנסת עסאם מח'ול הגדיר זאת כבושה, אני אומר זו לא בושה זה רצח של הרצון, רצח הערכים במדינת ישראל.
מחמוד אבו ליל: מי שמגיע לעין מאהל ורואה מקרוב את מצוקת עין מאהל ואת הכאב, לא יתאר לעצמו שבמדינה דמוקרטית נעשה כדבר הזה.
מחמוד אבו ליל: מי הרוצח?
מחמוד אבו ליל: לא מי שרוצח גופה אלא מי שרוצח את הנשמה.
מחמוד אבו ליל: היום רוצחים את הנשמות של תושבי עין מאהל.
מחמוד אבו ליל: לא באתי לדבר על כך האם הם קיבלו פיצוי כספי, באתי לכאן על מנת שוועדת הפנים תיקח אחריות בעניין תחומי השיפוט של עין מאהל.
מחמוד אבו ליל: המועצה המקומית עין מאהל הגישה בקשה למחוז משרד הפנים ועד היום לא קיבלה כל תשובה.
מחמוד אבו ליל: בימים האחרונים השר מדבר על הקמת ועדה חדשה בעניין.
מחמוד אבו ליל: במכתבי לחברי הוועדה ציינתי את כל הנתונים הרלבנטיים לגבי עין מאהל, שעד 1975 לעין מאהל היו כ-20 אלף דונם, מסתבר שהיום יש רק 4,740 דונם.
מקסים לוי: יש תוכנית מתאר מאושרת?
מחמוד אבו-ליל: יש לנו תוכנית מתאר מאושרת של 4,740 דונם.
מקסים לוי: אני מבין שעין מאהל דורשת הרחבת גבולות.
מחמוד אבו-ליל: ב-1975 סופחו כ-10,000 דונם מעין מאהל, המינהל ניצל את הקרקעות והבטיח לספק חלקות לזוגות צעירים.
מחמוד אבו-ליל: החתימו את אנשי היישוב על ויתור הקרקעות על מנת שיקבלו 130 חלקות לזוגות צעירים.
מחמוד אבו-ליל: ב-1976 הייתה הפקעה של 700 דונם מאדמות עין מאהל ועוד 1,800 דונם מאדמות עין מאהל שהיו בתחום כפר כנא ורינה.
מחמוד אבו-ליל: כל הזמן אומרים לנו, לא הפקענו מאדמות עין מאהל, אבל אלה אדמות של עין מאהל שקנו אותם מכפר כנא ורינה.
מחמוד אבו-ליל: בנוסף לזאת, בעמק יזרעאל יש לנו 1,865 דונם שבמשך השנים הועברו לנצרת עילית.
מחמוד אבו-ליל: הגשנו בקשה למשרד הפנים, בקשת הרחבה בהיקף של 2,270 דונם על מנת לענות על הצרכים של תושבי עין מאהל.
מחמוד אבו-ליל: הצרכים כפי שציינתי במכתבי הם כלהלן: מגורים, גידול אוכלוסייה, הריבוי הטבעי ועוד.
מחמוד אבו-ליל: היום יש צורך לקרקעות מגורים והצורך לשנת 2020 הוא ליצור פתרון ל-5,000 יחידות דיור ל-10,000 זוגות שאין להם אדמה לבניית ביתם.
מחמוד אבו-ליל: אומרים לנו, יש לכם 300 דונם בתחום השיפוט, אבל הבעיה בסקטור הערבי היא בעיית הקרקע הפרטית.
מחמוד אבו-ליל: השר סאלח טריף: זו לא הבעיה, זו קרקע פרטית של התושבים וזו זכותם הפרטית.
מחמוד אבו-ליל: 15% מהתושבים הם בעלי הקרקעות ול-85% בקרב התושבים אין קרקע.
מחמוד אבו-ליל: כלומר, היום יש צורך ב-5,000 יחידות דיור, קרי, 1,300 דונם למגורים מאדמות מדינה.
מחמוד אבו-ליל: את כל דבריי כאן ציינתי במכתבי אליכם, אני יודע שלא כולם אוהבים לקרוא ולכן אפרט את הנתונים.
מחמוד אבו-ליל: למגורים אנחנו צריכים היום כ-1,300 דונם.
מחמוד אבו-ליל: עין מאהל מוגדרת היום כמוקד אבטלה ונמצאת בראש הסולם, שיעור האבטלה מזה שנים נע בין 20%-24%.
מוחמד ברכה: וזה על פי הנתונים של לשכת התעסוקה כי במציאות האבטלה גדולה יותר.
מוחמד אבו-ליל: נכון, ישנה אבטלה סמויה כי אנחנו אוכלוסייה שמרנית שרוב האנשים לא שולחים את הנשים והבנות להירשם בלשכות התעסוקה.
מוחמד אבו-ליל: בעין מהאל אין בכלל תעשייה, היא לא שוכנת על עורק ראשי.
מוחמד אבו-ליל: כלכלת היישוב במצב סוציו-אקונומי מהנמוכים במדינה, ממוצע השכר הוא מהנמוכים והריבוי הטבעי מהגבוהים במדינה.
מוחמד אבו-ליל: כפי שאמרתי קודם, עין מאהל אינה שוכנת על עורק ראשי ולכן אנחנו תובעים כל הזמן להרחבת כביש 79 על מנת שזה יהיה עורק ראשי וכך אפשר יהיה לקדם את כלכלת היישוב.
מוחמד אבו-ליל: בעין מאהל אין בתי חרושת ואין משק חקלאי, לא הוקצו לנו אדמות למשק חקלאי הן לגידול בעלי חיים והן לחקלאות.
מוחמד אבו-ליל: לגבי חינוך, בעין מאהל יש צפיפות בבתי הספר היסודיים, אם תיכנסו לבית ספר יסודי תראו שבבית ספר יסודי אחד לומדים כ-1,000 תלמידים, אין מספיק כיתות לימוד, אין חצר, והתלמידים נמצאים שם כמו סרדינים.
מוחמד אבו-ליל: משרד החינוך תקצב לנו בית ספר יסודי נוסף, אבל כאשר חיפשנו קרקע זמינה להקמת בית הספר – לא מצאנו.
מוחמד אבו-ליל: לרשות אין קרקע על מנת לפתח מוסדות חינוך וכדומה ולכן אני תובע אדמת מדינה.
מוחמד אבו-ליל: עין מאהל לא יכולה להתקיים אלא רק על ידי אדמת מדינה.
מוחמד ברכה: צריך לומר, אדמת מדינה שהופקעה מאנשי עין מאהל.
מוחמד ברכה: במצב הנוכחי היא נקראת אדמת מדינה.
מקסים לוי: מחמוד אבו ליל, דבריך מובנים, אני מציע שנשמע את דבריו של השר.
מחמוד אבו-ליל: אני רוצה רק להוסיף, כל הזמן תבענו שעין מאהל תסווג כמוקד טיפול נקודתי מטעם ראש הממשלה.
מחמוד אבו-ליל: הגשנו לכך בקשה אבל עד היום לא הגדירו אותנו, לא בעדיפות לאומית א' וגם לא בעדיפות לאומית ב' וגם לא כמוקד אבטלה, כל הזמן לוחצים אותנו לקיר, מכים בנו ולא נותנים לנו פתרונות מעשיים.
מחמוד אבו-ליל: היום עין מאהל פצצה מתקתקת, לכן אני תובע מהוועדה למצוא פתרון הולם ליישוב כמו עין מאהל ואני מקווה שתוכלו לעזור לנו.
מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, טיפול נקודתי היה, אבל בכיוון ההפוך.
מוחמד ברכה: השר סאלח טריף: עין מאהל הוא אחד הסיפורים העצובים של התרחבות יישוב יהודי גדול כמו נצרת עילית על חשבון יישוב ערבי.
אחמד טיבי: נצרת עילית מזה כמה שבועות הפכה ליישוב מעורב.
אחמד טיבי: השר סאלח טריף: ישבתי עם ראש המועצה מחמוד אבו ליל ושמעתי על הבעיות של עין מאהל על רקע מחלוקות הקרקע שהופקעו.
אחמד טיבי: אני רוצה לומר לכם, לא ייתכן מצב שבו יתפתחו שכונות חדשות של נצרת עילית ולא לוקחים בחשבון את ההתפתחות הטבעית של עין מאהל והצרכים של עין מאהל.
אחמד טיבי: כרגע לא משנה מה סטטוס הקרקעות שהופקעו, גם קרקעות המדינה שייכות לכולם.
אחמד טיבי: 700 דונם שנמצאים במחלוקת, בונים עליהם תשתיות עבור נצרת עילית.
אחמד טיבי: אני יודע שלנצרת עילית אין מצוקת דיור, לעומת זאת לעין מאהל יש מצוקת דיור.
אחמד טיבי: העברתי מסמך לראש הממשלה וציינתי את מכלול הבעיות העיקריות בעין מאהל משום שאני רואה בזה סכנה אמיתית לדו קיום, יש כאן מצבור של מטען גדול של אנשים עם צרכים, אנשים מובטלים, שלא יכולים לבנות את ביתם.
אחמד טיבי: אתמול ישבתי עם ראש עיריית נצרת עילית, מנחם אריאב הוא ראש עיר טוב, אבל הוא לא לוקח בחשבון שותפות עם היישובים הערביים הסמוכים מהעיר נצרת ועד לעין מאהל.
אחמד טיבי: סיכמנו אתו על הקמת אזור תעשייה משותף בציפורית.
עסאם מח'ול: הכוונה לצפורי.
עסאם מח'ול: השר סאלח טריף: לאזור הזה קוראים ציפורית.
עסאם מח'ול: ביקשתי את התערבותו של ראש הממשלה בשורה של בעיות במגזר הערבי ועין מאהל היא אחת הבעיות הקשות.
עסאם מח'ול: סיכמתי אתו שבוועדת השרים נבוא בדברים עם שר הפנים לצורך מתן פתרון מצוקת הדיור.
עסאם מח'ול: זו הבעיה העיקרית, אם נוכל למצוא פתרון למצוקת הדיור, שייתנו לעין מאהל שכונה לצורך פיתוח, פתרנו בעיה עיקרית.
עסאם מח'ול: ישנן בעיות נוספות כמו אבטלה - - -
מוחמד כנעאן: אני מציע שלא לוותר על 750 דונם.
מקסים לוי: אני מבין את המצוקה של עין מאהל ולכן אני אציע ליושב ראש ועדת הפנים הצעה, שוועדת הפנים בשיתוף עם משרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל יבקרו בעין מאהל - - -
מוחמד ברכה: וגם בתרשיחא.
מוחמד ברכה: השר סאלח טריף: אני מצטרף לבקשתך, אני מציע להוסיף גם בשיתוף עיריית נצרת עילית.
מקסים לוי: אפשר יהיה לראות מקרוב יותר את החזון של עין מאהל ורק לאחר מכן לקבל החלטות בוועדת הפנים.
מוחמד ברכה: אני מודה ליושב ראש שהציע הצעה כזאת שהיא הצעה מקדמית, הסיור אינו פתרון לבעיה אבל הוא יאפשר לחברי הוועדה לעמוד מקרוב על חומרת הבעיה.
מוחמד ברכה: אני מבקש שההצעה הזאת תובא גם בפניו של יושב ראש הכנסת על מנת שייתן לעניין דחיפות והזמנה לחברים נוספים מכיוון שאנחנו חברי הכנסת הערבים מודעים לבעייתיות בעין מאהל, הייתי מצפה לנוכחותם של חברים נוספים.
מוחמד ברכה: לפני ימים מספר ביקרה בעין מאהל ועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין הפערים החברתיים, לא צריך להרבות במילים בעניין הזה אבל הבעיה עדיין קשה וחריפה.
מוחמד ברכה: הייתי אומר בקיצור נמרץ, אם צריך לתמצת את כתב האישום של האזרחים הערביים והתנהגות המדינה כלפיהם, אפשר לקרוא לכתב האישום הזה עין מאהל, זו התמצית של כל המדיניות המרושעת שהייתה כלפי הציבור הערבי.
מוחמד ברכה: היום יש מצוקה כלכלית בארגנטינה, עין מאהל צריכה לשלם את מחיר המיתון הכלכלי בארגנטינה, למה?
מוחמד ברכה: כי מעלים יהודים לנצרת עילית.
מוחמד ברכה: זה לא יכול להיות, שאנשים נמצאים על אדמתם, ביישובם, ותמיד על תנאי.
מוחמד ברכה: המחזה האחרון בלתי אפשרי, עוזי לנדאו עומד על בימת הכנסת ואומר שיש לנו הסדר עם התושבים.
מוחמד ברכה: איזה הסדר?
מוחמד ברכה: אתה כפית את ההפקעה, אתה קובע את החוקים, פונה לבית משפט ושופט על פי החוקים האלה, ואחר כך אתה מפקיד כסף בבנק על שמם של האנשים.
מוחמד ברכה: מה זה שייך לקניין הפרטי?
מוחמד ברכה: אני כפרט יכול למכור את חלקת הקרקע שלי, פה מדובר על האפשרות שהכפר יתפתח אבל הוא לא יכול להתפתח כי הדגם של ציפורית כנראה לא יהיה נחלתם של עין מאהל.
מקסים לוי: אני חושב שההצעה שלי, שוועדת הפנים תגיע לשם ותסייר במקום יחד עם מינהל מקרקעי ישראל, יחד עם משרד הפנים, ולאחר מכן תקיים ישיבה במועצה ותוכל לראות את הבעיות מקרוב.
מוחמד ברכה: הערה אחרונה, אין שום ספק שמתן זכויות זה מקדם את הדו-קיום, אבל לא נותנים זכויות כתנאי לדו קיום.