GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בני יערי: זה בכל מקרה עד שהוא יצא לפנסיה.
יהודית נאות: מה עם הפנסיה?
עמי ברקוביץ': מה אם יש עובדים שיש פגיעה בשכר שלהם?
עמי ברקוביץ': מה עם המזכירה?
בני יערי: בית הדין הארצי יקלוט אותה בשמחה.
מרים פרנקל – שור: השאלה היא אם צריכה להיות לדברים האלה התייחסות בחקיקה.
יהודית נאות: - - -
מרים פרנקל – שור: אולי כדאי שמשרד הפנים יעביר נתונים.
עמי ברקוביץ': כדאי שזה ייבדק.
תמר קרניאל: אולי תעזרי לנו עם הבעיה הזאת של מינוי סנגור על ידי אב בית דין?
תמר קרניאל: זה חוק שירות המדינה שאומץ וזו בעיה קשה.
תמר קרניאל: כי אין רשימה ואי אפשר למנות סנגור והיה לנו מקרה כזה.
יהודית נאות: אני ביקשתי מהסנגור הציבורי לשקול את האפשרות להרחיב והוא היה נורא שמח, אלא מאי?
יהודית נאות: יש כאן אי צדק לגבי האנשים שהוגשה נגדם קובלנה.
יהודית נאות: הם הולכים ולוקחים את עורכי הדין במיטב כספם הפרטי, כאשר העירייה היא זו שמממנת.
יהודית נאות: אני לא ידעתי איך לצאת מזה – היות ורציתי להגיש את החוק הזה – הסוגייה הזאת מוכרת לי ואני עוד לא יודעת איך לפתור את זה.
יהודית נאות: כי זה עלות כספית.
יהודית נאות: לי ברור היום שאי אפשר להעביר חוקים - אם אני לא רוצה אותם קפואים לנצח – שיש בהם עלות כספית.
יהודית נאות: נכון, לדעתי זה לא הגון.
עמי ברקוביץ': אם כבר הנושא הזה הועלה אני מוכרח להגיד שמה שכתוב כאן זה אות מתה שאף אחד כבר לא מקיים אותו.
עמי ברקוביץ': זה שהמינוי של סנגור הוא לא על מנת לקבל שכר.
יהודית נאות: בסדר, אז פניתי ללשכת עורכי הדין והם עוד לא השיבו לי, אבל יש פרו-בונו ואני ביקשתי אותם לצרף את העובדים האלה לרשימה.
יהודית נאות: גם פניתי לפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, כי עדיף סטודנט שנה שלישית משפטים מאשר ללכת עם החמות שלך למשפט, אבל עוד לא קיבלתי תשובות.
משה גפני: אתם סיימתם?
יהודית נאות: אנחנו רוצים להצביע לקריאה ראשונה.
יהודית נאות: אין בעיה בכלל.
מרים פרנקל – שור: כן, אבל כדאי לבקש ממשרד הפנים נתונים.
יהודית נאות: רשמנו את זה.
יהודית נאות: אתה יכול לסמוך עלינו.
יהודית נאות: הורדנו את הסעיף שדן מדבר על דן יחיד.
יהודית נאות: קיבלנו את העמדה של משרד המשפטים שאין טעם להחליט היום לעשות חוק שאולי נרצה לשנות אותו לאור מה שהולך לקרות בבית הדין הארצי של המדינה.
משה גפני: אז סעיף 7 יורד לגמרי?
יהודית נאות: יורד.
יהודית נאות: וגם סעיף 9 החלק הרלוונטי.
משה גפני: מי בעד להביא את הצעת חוק הרשויות המקומיות (משמעת) (תיקון – בית דין ארצי), התשס"ב – 2001 היום, אבל 2002 מחר - לקריאה ראשונה, ירים את ידו.
מוזמנים: עו"ד נעמה אלבה הלשכה המשפטית, משרד הפנים עו"ד איילת פישמן משרד הפנים עו"ד דלית דרור משרד המשפטים
קצרנית: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – יושב-ראש ועדת הבחירות וסמכויותיו), התש"ס-2000
יהודית נאות: אנחנו דנים בהצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – יושב-ראש ועדת הבחירות וסמכויותיו), התש"ס-2000 – שימו לב – ואנחנו עברנו להתשס"ב-2002.
יהודית נאות: מטרת החוק.
יהודית נאות: המטרה של החוק היתה להרחיב את סמכויותיו של יושב ראש ועדת הבחירות בבחירות לרשויות המקומיות - יושב ראש ועדת הבחירות במקום.
יהודית נאות: זה כדי למנוע את ההזדקקות, בכל נושא האכיפה של חוק הבחירות (דרכי תעמולה), לנסוע לירושלים ולהטריד את יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.
יהודית נאות: מטבע הדברים ברוב הקובלנות, או בכל הנושא של האכיפה, העומס על יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית גורם לכך שלמעשה דברים שקשורים בלכלוך חוצות ובדברים שהיום אסורים על פי חוק הבחירות (דרכי תעמולה), עד שיש לך מזור, אז הבחירות כבר מתקיימות.
יהודית נאות: גם לא נראה לי שבכל מקום בארץ, אם יש לך בעיה מקומית, צריך לנסוע עד ירושלים.
יהודית נאות: לא כל דבר זה בג"ץ.
יהודית נאות: יש דברים שבית משפט מחוזי יכול לתת להם מענה.
יהודית נאות: זה היה הרעיון המרכזי, כאשר חלק מהסמכויות יועברו ליושב ראש ועדת הבחירות המקומי, רק – אני מדגישה – בבחירות לרשויות המקומיות, כי כל מקום ובעיותיו הוא ולא בכל המקומות הבעיות דומות.
יהודית נאות: החוק הזה, באמת, גורם לכך שיהיה צורך שיושב ראש ועדת הבחירות, בכל מקום, יהיה שופט בפועל או בדימוס.
יהודית נאות: עד היום יושב ראש ועדת הבחירות היה פקיד ממשרד הפנים.
איילת פישמן: ברוב הפעמים זה אחד מחברי הוועדה שנבחר ליושב ראש הוועדה, שהוא פוליטיקאי מקומי.
יהודית נאות: נכון וזה ודאי לא קביל, כי זו דמות פוליטית.
יהודית נאות: אם אנחנו מאצילים סמכויות אנחנו חייבים גם אדם שיש לו יכולת שיפוטית לדון בקובלנות.
יהודית נאות: עורך דין אהוד שילת הוסיף – אם החוק הזה מתקבל על דעתם של החברים - תוספות נוספות שחסרו בהצעת החוק המקורית שלי ואני חושבת שהוא צדק.
יהודית נאות: כמו למשל, אם יש פקיד בחירות, האפשרות להאציל לו מסמכויות יושב הראש וכיוצא באלה ואני לא מצאתי שום דבר שלי לא נראה, להוציא סוגייה שאנחנו לא פתרנו אותה והיא – מהו המועד האחרון שבו אפשר למנות יושב ראש ועדת בחירות שהוא שופט.
יהודית נאות: לפי הצעתו של עו"ד שילת זה 70 ימים ולפי ההצעה המקורית שלי זה 60 ימים.
יהודית נאות: זה לא מהותי.
יהודית נאות: אני מסכימה עם עו"ד שילת שככל שהוא ימונה יותר מוקדם – ייטב.
איילת פישמן: הרעיון היה, אני חושבת, שאם יש 70 יום, זה יהיה לפני ההזדהות, שמתקיימת ביום ה-66 ואנחנו רוצים שהוא יהיה כבר בתמונה כשההזדהות מתחילה.
איילת פישמן: כי מיד אחרי ההזדהות מתחילים לרוץ לבתי משפט.
יהודית נאות: לכן גם הוא הוסיף שיושב ראש ועדת הבחירות יוזמן לאותה ישיבת המועצה שבה מוסדרות הסיעות.
יהודית נאות: זו בעצם הצעת החוק.
יהודית נאות: למיטב זכרוני הממשלה לא מתערבת בבחירות ולכן הממשלה לא הביעה דעתה לכאן או לכאן.
דלית דרור: הביעה.
דלית דרור: החליטה להתנגד.
יהודית נאות: היא התנגדה?
דלית דרור: בגלל התנגדות הנהלת בתי המשפט והם לא הוזמנו לפה.
איילת פישמן: הם משום מה לא הוזמנו לפה.
יהודית נאות: אז אנחנו נזמין.
יהודית נאות: לא נצביע היום.
איילת פישמן: כשאני ראיתי את ההזמנה לסדר היום של היום הם לא היו רשומים ברשימת המוזמנים להיום.
איילת פישמן: הם אמרו – למה הם התנגדו?
איילת פישמן: כי הם אמרו: את לא יכולה לקחת 160 שופטים ולנתק אותם מהעבודה למשך שלושה חודשים.
דלית דרור: זה 200 שופטים בו זמנית.
איילת פישמן: אנחנו באים ואומרים: זה לא נכון.
איילת פישמן: לא מדובר בעבודה כל יום, מדובר בכמה פעמים במהלך התהליך לבוא בערב, אפשר להיעזר גם בשופטים בדימוס.
מרים פרנקל-שור: נא לציין בפרוטוקול: הנהלת בתי המשפט הוזמנה.
איילת פישמן: הוזמנה?
יפה שפירא: כן.
יהודית נאות: אני רוצה להגיד גם, שלמיטב ידיעתי בבחירות המרכזיות גם שופט בדימוס משמש כיושב ראש ועדת בחירות אזורית, נכון?
איילת פישמן: נכון, אבל זה רק 18.
איילת פישמן: ואז הוא עושה את זה "פול טיים".
איילת פישמן: אבל אצלנו זה לא "פול טיים".
יהודית נאות: שם זה שופט מחוזי, או שזה יכול להיות גם שופט של בית משפט שלום?
איילת פישמן: לפי דעתי זה מחוזי, אני לא משוכנעת, אבל אנחנו מוכנים בהחלט לקבל שופטי שלום, אין בעיה.
איילת פישמן: ואנחנו גם מרחיבים את המעגל ואומרים: שופטים בדימוס.
איילת פישמן: זה לא שאתה לוקח שופט ועוקר אותו מהדיונים לשלושה חודשים.
איילת פישמן: זה לא בדיוק עובד ככה.
יהודית נאות: זו בעצם הסוגייה.
יהודית נאות: בואו נשמע את העמדות.
דלית דרור: מי יממן את זה?
איילת פישמן: זו השאלה הגדולה.
דלית דרור: גם אם זה בדימוס, צריך לשלם להם.
יהודית נאות: הבחירות ממומנות על ידי משרד הפנים.
יהודית נאות: מי שממנה את פקיד הבחירות.
דלית דרור: אין לנו פה הערכה של עלות תקציבית של התיקון הזה.
יהודית נאות: לא, אין.
דלית דרור: מירי, יש הוראה בתקנון – הרי זה עולה הרבה כסף.
דלית דרור: גם שופטים בדימוס צריך לשלם להם וזה מהתקציב של משרד הפנים, של הבחירות.
דלית דרור: האם לפי התקנון, כאשר מדובר בהצעה שעולה כסף, אנחנו צריכים להביא לפה את האוצר?
איילת פישמן: לא צריך להביא אותם.
איילת פישמן: אני יכולה ישר להגיד לך שהם יתנגדו לחוק, אין פה הפתעות.
דלית דרור: הממשלה מתנגדת.
דלית דרור: אני גם צריכה להביע פה התנגדות.
מרים פרנקל-שור: קודם כל, האוצר הוזמן.
מרים פרנקל-שור: מעבר לזה, בדברי ההסבר או במכתב הוועדה אנחנו צריכים לציין את עלות הצעת החוק.
יהודית נאות: אנחנו נבקש אותם.
יהודית נאות: שינפחו את ההצעה כמה שהם רוצים.
מרים פרנקל-שור: - - ממ"מ.
יהודית נאות: ממ"מ?
יהודית נאות: כן, בטח.
איילת פישמן: אני יכולה להגיד כמה עולה לי פקיד בחירות היום ברשות מקומית.
איילת פישמן: אני רוצה לנסות לדבר על כסף.
איילת פישמן: כרגע פקיד בחירות ברשות מקומית, שהוא בעצם הסמכות החוקית שעושה את כל הפעולות לפי החוק, מקבל משכורת נאה ביותר, שעומדת היום על 70% מכ"ב מינהלי, לארבעה חודשים.
מרים פרנקל-שור: מה זה כ"ב מינהלי?
איילת פישמן: דרגה.
איילת פישמן: כ"ב מינהלית זו, אם אני לא טועה, דרגה אחת מתחת למנכ"ל.
יהודית נאות: מנכ"ל משרד ממשלתי?
איילת פישמן: זה שכר נאה ביותר למשך ארבעה חודשים.
איילת פישמן: ואת זה הוא עושה בנוסף לעבודתו הרגילה במשרד הפנים, כמובן.
איילת פישמן: הוא מבצע את העבודה שלו כל הזמן ובמקביל הוא משמש כפקיד בחירות.
איילת פישמן: אם אנחנו משנים את הקונספציה ואומרים שבעצם הגוף המוסמך לכל הפעולות יהיה יו"ר הוועדה ופקיד הבחירות יהיה רק איזשהו עוזר מינהלי, יכול להיות – עוד לא עשיתי שיעורי בית – שנוכל לשלם לו קצת פחות לפקיד הבחירות שלי, כי לא יהיו לו סמכויות וכולי, ואז נוכל לשלם יותר ליושב הראש.
יהודית נאות: בטח שנוכל לשלם לו פחות.
יהודית נאות: נצטרך.
דלית דרור: שזה מפחית, בצורה מסוימת, את העלות, כי גם צריך לקחת בחשבון שהשופטים לא יסתפקו בכ"ב מינהלי.
דלית דרור: השופטים מקבלים שכר שופט.
יהודית נאות: תגידי את העמדה שלך כממשלה.
יהודית נאות: תציגי את העמדה.
יהודית נאות: מה הנימוקים?
דלית דרור: טוב.
דלית דרור: הממשלה מתנגדת, לא מהנימוקים הענייניים, כי עניינית אנחנו תומכים, בתור משרד משפטים, בעמדות של המפקח הארצי על הבחירות, אבל אנחנו גם, בתור משרד משפטים, מופקדים על הנהלת בתי המשפט, שחבל שהם לא נמצאים פה.
דלית דרור: הם הביעו התנגדות וההתנגדות שלהם היא ביסוד החלטת הממשלה להתנגד.
דלית דרור: אז צריך לשמוע אותם וצריך לשמוע את האוצר על הערכת העלות, אני מבינה שהם הוזמנו ולא באו.
דלית דרור: אין לי שום טענה, אבל זה חוק שיעלה כסף - - -
יהודית נאות: הרבה.
דלית דרור: והנהלת בתי המשפט בכלל לא אוהבת להטיל עוד ועוד תפקידים על שופטים.
איילת פישמן: מצד שני צריך לזכור שזה יוריד מהם עשרות ומאות תיקים שמגיעים לבתי המשפט במהלך תהליך הבחירות.
איילת פישמן: אני כבר לא מדברת על הערעורים על התוצאות.
איילת פישמן: הליכים המשפטיים שהם במהלך התהליך, מאות תיקים, כל מערכת בחירות כלליות.
איילת פישמן: הרעיון הוא שברגע שיו"ר ועדת הבחירות יהיה שופט, הוא יוכל להתמודד עם כל הדברים האלה בעצמו והדברים לא יגיעו בכלל לבתי המשפט, או לפחות יצומצמו בצורה דרסטית.
יהודית נאות: טוב, בסעיף הזה אפשר לסכם שאנחנו צריכים לתאם את הדיון הבא עם הנהלת בתי המשפט, שיבואו מוכנים לדיון בנושא.
איילת פישמן: אני יכולה לעשות שיעורים מבחינת הכסף.
יהודית נאות: את תעשי מבחינתך והם יעשו מבחינתם.
דלית דרור: הערה נוספת שיש לי היא לגבי הסמכויות של יו"ר ועדת הבחירות – סמכויות שמוגדרות בהרחבה וכמוהו כיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית – השאלה היא האם אנחנו רוצים לעשות את זה גורף כל כך, או שיש סמכויות - כמו פסילה של רשימות – שכדאי שהוא לא יעסוק בהן.
יהודית נאות: אין לו בכלל סמכות בתחום הזה.
יהודית נאות: רק לפי חוק הבחירות (דרכי תעמולה) נתנו לו סמכויות.
איילת פישמן: יו"ר ועדת הבחירות מוסמך לטפל אך ורק בענייני תעמולה.
איילת פישמן: יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, כיום, מטפל אך ורק בענייני תעמולה.
איילת פישמן: כיום, מי שמאשר את הרשימות זה פקיד הבחירות המקומי שהוא איש משרד הפנים ועליו יש ערעור לבית משפט מחוזי.
איילת פישמן: עכשיו, בענייני תעמולה, אני חושבת שהשופט חשין יהיה מאושר אם יורידו קצת מעל כתפיו.
יהודית נאות: ההצעה הזאת הונחה לאחר שגם השופט חשין וגם השופט מצא הסכימו.
יהודית נאות: זאת אומרת היושב ראש היוצא והנוכחי.
יהודית נאות: הם רק ישמחו שלא יבוא רשימה קיקיונית - - -
דלית דרור: אז נשארה רק הבעיה של הכסף.
יהודית נאות: יש פה בעיה כספית, אני מודה.
דלית דרור: כסף והבעיה של הנהלת בתי המשפט שלא רוצה להטיל עומס על שופטים.
יהודית נאות: לא, כי הנהלת בתי המשפט חשבה שזה בנוסף לתפקידים הרגילים - - -
איילת פישמן: לא, שהם יצטרכו לעזוב את הדיונים הרגילים ולהתעסק רק בזה.
דלית דרור: הם יצטרכו, במידה מסוימת, לעזוב את הדיונים במשך שלושה חודשים.
יהודית נאות: נכון, אבל השופטים עצמם מוכנים לחלטורה.
דלית דרור: אני חושבת שהם ישמחו שהם יצאו קצת מהשגרה.
דלית דרור: אבל המערכת, כמערכת, מאבדת זמן שופטים וזמן שפיטה.
דלית דרור: גם העלות וגם זמן השפיטה, אני חושבת שאלה הבעיות.
יהודית נאות: אם מדובר על 66 ימים - - -
דלית דרור: אין ספק שזה יתרום לתקינות - - -
איילת פישמן: הם לא צריכים לבוא כל יום משמונה עד ארבע לרשות המקומית.
איילת פישמן: בשבוע שלפני הבחירות כן, אבל לפני זה מדובר בכמה פעמים לבוא בערב לישיבות.
יהודית נאות: הרבה מאד שופטים בשלום מוכנים לקחת את החופשה השנתית שלהם בשביל הבחירה הזאת.
יהודית נאות: יש גם חופש לשופטים.
יהודית נאות: עכשיו, אם יתאמו את מועדי הבחירות גם לפגרה, זה בכלל יהיה טוב.
איילת פישמן: אבל חברייך חברי הכנסת אומרים שהחברים שלנו בחוץ לארץ, אז במקום לעשות בחירות בקיץ רוצים אותן בסתו.
יהודית נאות: נכון, הרבה מאד שופטים אמרו לי את זה כששאלתי אותם.
יהודית נאות: מהותית, אני לא רואה בעיה בחוק.
יהודית נאות: יש לו פן חיובי – להוריד את כל הנושא של חוק הבחירות (דרכי תעמולה) מכבוד השופט חשין, יושב ראש ועדת הבחירות, לרמה המקומית.
יהודית נאות: הצרה היא שאי אפשר היה להאציל את הסמכות הזאת לפקיד הבחירות היום, כי הוא לא משפטן ולעתים הוא גם הפוליטיקאי שנבחר ולא נותנים לחתול לשמור על השמנת.
יהודית נאות: לכן אנחנו צריכים למצוא את האיזון.
יהודית נאות: אם הנהלת בתי המשפט תסכים לכך, אז אנחנו בכיוון הנכון – ואנחנו צריכים להקשיב לה – ואם היא תתנגד, אז אנחנו נחכה לימות המשיח.
יהודית נאות: אני, בכל אופן, לא מצאתי מתנגדים עקרוניים.
דלית דרור: מבחינה אוצרית, היום, אחרי הקיצוץ שיש לכל המשרדים, איך נשיג בשביל משרד הפנים תקציב נוסף שלא היה לו קודם, בשביל לממן את הדבר הזה.
דלית דרור: אני לא יודעת כמה זה, אבל מעצם החוק תהיה עלות.
איילת פישמן: יכול להיות שמה שאני משלמת היום לפקיד הבחירות, אני אוכל מחר לחלק בין שתי המשרות האלה.
איילת פישמן: אני לא יודעת, אני צריכה לראות.
דלית דרור: בכל מקרה זה יהיה יותר.
דלית דרור: רק ההערה שלך אומרת שזה פחות ממה שזה נראה.
דלית דרור: אבל אין ספק שתהיה לזה עלות.
דלית דרור: אז איך אנחנו משיגים את זה?
יהודית נאות: אני לא יודעת.
יהודית נאות: בואי נגיד גם את האמת:
יהודית נאות: מכל הדברים שאני רוצה שיוציאו עליהם כסף במדינת ישראל, זה לא הדבר הכי בוער בעצמותי.
יהודית נאות: גם לא משרד הפנים חושב כך ואף אחד לא חושב כך.
יהודית נאות: כשיש את הנכים בחוץ, קשה לחשוב על זה.
יהודית נאות: טוב, מירי, זו תמונת המצב.
יהודית נאות: הבנו אותה, נכון?
יהודית נאות: וזו היתה המטרה שלנו היום.
מרים פרנקל-שור: אז אולי אפשר להציע שיצא מכתב מהוועדה להנהלת בתי המשפט - - -
יהודית נאות: שאנחנו מבקשים התייחסות, כן.
יהודית נאות: כשהרעיון הוא שהשופט מקבל כסף.
איילת פישמן: ואני גם יכולה לעשות את שיעורי הבית שלי מבחינת הכסף, כמה אנחנו מציעים וכמה זה יעלה בכלל.
יהודית נאות: ואפשר לצרף לפרוטוקול שצריך לשקול את ההרחבה הזאת, של אהוד שילת, שאין בה שינוי מהותי.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק התכנון והבניה (תיקון – הקצאת שטח לאולמות אירועים), התשס"א-2001 - אנחנו נשנה את התאריך, נעדכן אותו – של חברי הכנסת יאיר פרץ ומקסים לוי.
משה גפני: מוביל את החוק חבר הכנסת יאיר פרץ ואני מבקש ממך, חבר הכנסת יאיר פרץ, להסביר את החוק.
יאיר פרץ: אדוני היושב ראש, הצעת החוק שמונחת לפניכם היא פשוטה.
יאיר פרץ: לא סוד שהיום כל הנושא של אולמות אירועים נתון בהפקר.
יאיר פרץ: איש הישר בעיניו יעשה, אין רשיונות, אין הגבלות, אין שום אכיפת חוק לגבי כל הנושא הזה.
יאיר פרץ: הצעת החוק שלי באה להסדיר את כל נושא אולמות האירועים ולאפשר בתוכנית המתאר לבנות אולמות באזורי תעשייה, ששם גם כל מקומות החניה פנויים, גם יש מניעת רעשים מהשכנים וכל מיני מרעין בישין.
יאיר פרץ: לאור כל הדברים האלה, מה שאני מבקש, אדוני, זה לאפשר היום הקצאת שטחים בתוכניות המתאר להקמת אולמות.
יאיר פרץ: יש תוספת שביקשו ממני אדם, טבע ודין, להוסיף גם כל מיני דברים שגורמים לרעשים בקרב אוכלוסיות, להרחיק אותם לאזורי תעשייה ואני מסכים לה.
משה גפני: אתה יכול להגיד לי, לשתף אותי, בשאלה למה עלה על דעתך החוק הזה?
משה גפני: אני, למשל, לא חשבתי על זה.
יאיר פרץ: עלה מסיבה אחת פשוטה.
יאיר פרץ: היום, קודם כל, נוצרות הרבה בעיות עם הנושא של אולמות בתוך הערים.
יאיר פרץ: א', בנושא חניה - - -
משה גפני: השאלה היא אם החוק הזה לא יאפשר הקמת אולמות אירועים בתוך הערים.
יאיר פרץ: לא, מה שקיים – קיים.
יאיר פרץ: רוב האולמות היום, דרך אגב, הם לא חוקיים.
יאיר פרץ: בלי רשיונות, לא מוסדרים.
יאיר פרץ: אני בא ורוצה להסדיר את כל הנושא הזה בהסדרים עם רשיונות, עם חוקים, עם כל התנאים של משרד הפנים, בשביל למנוע את כל מה שמניתי פה בפני הוועדה.
יאיר פרץ: זה החוק שבא אחת ולתמיד להסדיר את הנושא הזה ואני בטוח שאם הדברים האלה היו מוסדרים, אז – אני לא רוצה לומר – יכול להיות שהרבה אסונות היו נמנעים.
יאיר פרץ: לא רוצה לפרט יותר.
יאיר פרץ: אם אז היו הדברים נבדקים ואנשי תכנון ובנייה היו נכנסים לשטח, בודקים את התוכניות ובודקים את המיקום של אותו מקום, אני בטוח שהרבה דברים היו נמנעים.
יאיר פרץ: לכן אני אומר: זו הזדמנות, היום, להסדיר את הנושא הזה בהצעת חוק ולאפשר באמת לאותם אולמות להיבנות ולאותם שכנים ליהנות משעות שינה בריאות וטובות.
יאיר פרץ: תודה.
משה גפני: אני מציע, לפני שאני מאפשר רשות דיבור, היות ואנחנו מדברים על חוק קצר, אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה – אם את יכולה לקרוא את החוק, כדי שאנחנו נדע על מה אנחנו מדברים.
מרים פרנקל-שור: "הצעת חוק התכנון והבניה (תיקון) – הקצאת שטח לאולמות אירועים), התשס"א-2001.
מרים פרנקל-שור: תיקון סעיף 62א 1.
מרים פרנקל-שור: בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה – 1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 62א(א), בסופו יבוא: (11) בכפוף להוראות סימן ח' שבפרק ג' – הקמת אולמות אירועים באזורים המיועדים בתכנית לתעשייה או לתעשייה זעירה.
מרים פרנקל-שור: הוספת סעיף 63ב 2.
מרים פרנקל-שור: אחרי סעיף 63א לחוק העיקרי יבוא: אולמות אירועים 63ב.
מרים פרנקל-שור: יועדה בתכנית מתאר או בתכנית מפורטת קרקע למטרת תעשיה, יראו ייעוד כאמור כאילו הוא כולל גם היתר להקמת אולמות ארועים.
מרים פרנקל-שור: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכותה של ועדה מקומית לכלול בתכנית מתאר או בתכנית מפורטת, קרקע שיועדה בתכניות כאמור למטרת אולמות אירועים בכל מספר שהוא".
יאיר פרץ: זה לא מקביל.
משה גפני: אנחנו יכולים להצביע?
יהודה זימרת: אנחנו יכולים להתנגד, אם רק יורשה לנו, לפחות.
משה גפני: ודאי שיורשה לכם.
יהודה זימרת: אולי דלית תתחיל לפני.
דלית דרור: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.
יאיר פרץ: אבל זה על דעת השר.
משה גפני: למה אתם מתנגדים לזה?
דלית דרור: ככלל, אנחנו מתנגדים לתכנון באמצעות חוק.
דלית דרור: תכנון צריך להיעשות על ידי מוסדות התכנון, בכל מקום לפי הנסיבות המיוחדות לו.
יאיר פרץ: למה עד היום לא עשיתם?
יהודה זימרת: יש היום תוכניות שמתירות - - -
יאיר פרץ: תביאו נתונים.
יאיר פרץ: רוב האולמות היום בלי רשיון.
משה גפני: יאיר, זה לא בסדר.
משה גפני: דלית צריכה לדבר ואתם מפריעים לה.
דלית דרור: בכלל לא ברור אם יש בעיה של מחסור באולמות אירועים במדינה בכלל ואולמות שמחות באזורי תעשייה בפרט.
דלית דרור: למיטב ידיעתי מקובל דווקא למקם אירועי שמחות באזורי תעשייה, יש גישות חלופיות, אולי תלוי איזה אזור תעשייה זה.
דלית דרור: מכל מקום מה שמוצע פה שני דברים.
דלית דרור: אחד, שוועדה מקומית במסגרת תוכניות שהיא רשאית לאשר, תוכל לאשר הקמה של אולמות אירועים בשטח שמיועד לאזורי תעשייה.
דלית דרור: כתוב: בכפוף להוראות על סולם קדימויות - - -" זה מיותר הרי, כי במילא זה כפוף.
דלית דרור: הדבר השני שההצעה רוצה, זה לאפשר לוועדה המקומית לשנות ייעוד בכך שהוא יכלול אולמות שמחה.
דלית דרור: זה גם מוציא אחד את השני, מכיוון שאם באזור תעשייה מותר – בלי לשנות את הייעוד שלו – להקים אולמות שמחות, אז גם לא צריך לשנות את הייעוד.
דלית דרור: אם החוק קובע – כמו שקבענו – שמגורים, כולל מגורים למפגרים, זה נכלל במגורים – פה מנסים לומר שתעשייה כוללת אולמות שמחות.
דלית דרור: אז אם זה כולל, מיותר לשנות.
יהודה זימרת: זה גם פטור מתוכנית.
דלית דרור: נכון, זה גם פטור מתוכנית.
דלית דרור: אני לא הבנתי למה בכלל יש בעיה בנושא הזה.
דלית דרור: לא הוצבע על הצורך הכללי – לא רק מקרה בודד, כזה או אחר, אלא צורך כללי או בעיה כללית שקיימת במדינה בנושא הזה ואין הצדקה להצעת החוק הזאת.
משה גפני: בבקשה, יהודה.
יהודה זימרת: באזורי תעשייה התכנון מטרתו לבדוק כל דבר ביחס למערכת נסיבתית שלו.
יהודה זימרת: לא כל אזור תעשייה דומה לאזור תעשייה שני, גם לא כל שטח בתוך אזור התעשייה דומה.
יהודה זימרת: יש מקומות בתוך שטחי התעשייה שהם סמוכים לשטחי מגורים.
יהודה זימרת: כשאדם קנה את דירתו הוא קנה אותה מתוך ידיעה שזה אזור תעשייה ובשעה 18:00 אזור התעשייה גומר את עבודתו.
יהודה זימרת: פתאום הוא יגלה שבבוקר יש לו את הרעש מהתעשייה, מיד לאחר מכן יש לו אולם שמחות.
יהודה זימרת: עובדה היא שמקרים כבר הגיעו לבתי המשפט.
יהודה זימרת: בתי המשפט קיבלו את טענות השכנים ואמרו: אין כזה דבר.
יהודה זימרת: אי אפשר אפילו לעשות שימוש בשטח לאולם שמחות באופן חורג, מאחר ואתה פוגע בשכנים.
יהודה זימרת: אזור תעשייה זה לא דבר אחד.
יהודה זימרת: יש אזורי תעשייה עם גוון מסוים, יש אזורי תעשיה עם גוון אחר, במסגרת התוכניות, כל תוכנית מחליטה אם אפשר לשלב אולמות שמחות או אי אפשר לשלב אולמות שמחות.
יהודה זימרת: יש אזורי תעשייה שיש להם אופי יותר "נקי", מסוים והם לא רוצים להכניס שירותים פנימה כמו אולמות שמחות, הם רוצים להיות אזור כמו הר חוצבים, למשל, שהוא אזור תעשייה לכאורה, אבל עיריית ירושלים במפורש אומרת: אנחנו בשטחים האלה לא רוצים אולמות שמחות.
יהודה זימרת: אין פה דעה אחת מבחינה תכנונית.
משה גפני: בחוק שלך, חבר הכנסת פרץ, ברגע שאתה מאשר אזור תעשייה זה כאילו שבאופן אוטומטי אישרת שם אולמות שמחה?
דלית דרור: יהודה זימרת: כן, זה הרעיון.
יאיר פרץ: אני מאפשר.
יאיר פרץ: לא אמרתי שזה באופן אוטומטי.
יהודה זימרת: לא, לא.
יהודה זימרת: לא רק אישרת בעתיד, אלא גם כל אזור תעשייה שאישרת בעבר, לפני חמישים שנה, פתאום יכול להיבנות בו אולם אירועים.
יהודה זימרת: לאדם אין אפשרות להתנגד, אין אפשרות לקבל פיצויים, אין שום שיקול דעת תכנוני.
יהודה זימרת: מכל מקום, אתה פוגע פה בזכויות.
יהודה זימרת: אני לא חושב שזה עולה בקנה אחד עם זכות יסוד של כל אדם – זכות הקניין שלו.
יהודה זימרת: אנחנו פוגעים בלי זכות שימוע.
יהודה זימרת: היה מקרה אחד, חריג, שעשו את זה עד היום.
יהודה זימרת: לגבי מעונות לחוסים.
יהודה זימרת: אמרו: דיור מוגן זה כמו מגורים.
יהודה זימרת: זה לא פוגע במיוחד, לא גורם לשינוי מיוחד, זה מגורים בעצם.
יהודה זימרת: רק באו להסדיר את זה.
יהודה זימרת: אמרו: אין פגיעה גדולה, יש צורך ציבורי מאד חשוב, הלכו בדרך הזאת.
יהודה זימרת: אבל לעשות את זה לצורך מסחרי שגם לא הוכח בפועל?
יהודה זימרת: היום כל אחד יכול לקחת תוכנית, לבוא אתה לוועדה והיא תבחן אותה ותשמע את השכנים ותבדוק: האם פה באזור התעשייה או שמא בצד ההוא?
יהודה זימרת: אולי לא באזור התעשייה הזה, אלא באזור התעשייה שליד?
יהודה זימרת: במדינת ישראל זה לא צורך ציבורי כל כך גדול.
יהודה זימרת: חוץ מזה, ראינו מה קורה כאשר לוקחים מבנה תעשיה באזור תעשיה ושמים בו אולם שמחות.
יהודה זימרת: קרה אסון ורסאי.
יהודה זימרת: עובדה שאזור תלפיות, שנועד לאזור תעשייה בירושלים והיתה לו תכלית מסוימת מבחינה תיכנונית, הפך עם השנים - - -
יאיר פרץ: אולם ורסאי היה מאושר?
יהודה זימרת: לא, הוא לא היה מאושר.
יהודה זימרת: אבל למה לא היה מאושר?
יהודה זימרת: כי מוסדות התכנון לא אישרו אותו.
יהודה זימרת: אתה בא ואומר: למוסדות התכנון לא יהיה שיקול דעת לא לאשר אותו.
יהודה זימרת: הם יהיו חייבים לאשר.
יהודה זימרת: זה המצב.
יהודה זימרת: אתה בא ולוקח את אסון ורסאי כפול ארבע.
יהודה זימרת: לכל כיוון אפשרי.
יהודה זימרת: כי אתה בא ואומר בעצם: לוועדה המקומית לא תהיה אפילו היכולת לסרב.
יאיר פרץ: לסרב למה?
יהודה זימרת: לתת היתר לאולם שמחות.
יהודה זימרת: ירצה לקום אולם שמחות במקום, יגידו לו: אתה לא מתאים לנו פה, יגיד: מה פתאום?
יהודה זימרת: יש חוק שבא וחייב אותך לתת היתרים לאולמות שמחות באזורי תעשיה וזהו.
יהודה זימרת: זאת המשמעות.
דבורה סיילס: אבל בתכנון נכון אזור תעשייה צריך להיות רחוק מאזור מגורים.
משה גפני: רגע, אני אאפשר לך אחר כך.
משה גפני: יהודה, אני לא הולך לקיים פה דיון של שעתיים.
יהודה זימרת: אוקי.
יהודה זימרת: אז זה הסיפור.
יהודה זימרת: סעיף 2 בכלל לא עולה בקנה אחד עם זכויות הקניין ומבחינה תיכנונית הוא גם כן אינו נכון.
יהודה זימרת: גם לגבי הסעיף הראשון.
יהודה זימרת: אנחנו חושבים שאולמות שמחות, עם כל האלמנטים שלהם והבעייתיות שבהם וההשלכה שיכולה להיות להם על אופי אזור התעשייה ומה יהיה ואיך יתחלקו אזורי התעשייה במסגרת היישוב - ראוי שהוועדה המחוזית תדון ותכריע בהם.
יהודה זימרת: הוועדות המחוזיות, בחלק מאזורי התעשייה, כתבו במפורש שניתן להקים אולמות שמחות ובחלק הם גם כתבו במפורש שלא, בגלל האופי של אזור התעשייה ומתוך התחשבות בשכנים שביקשו להגביל את זה.
יהודה זימרת: לכן אנחנו מתנגדים להצעת החוק.
משה גפני: יאיר, אתה רוצה לבוא בדברים עם הממשלה, או מה?
יאיר פרץ: אני, קודם כל, רוצה להעלות את זה.
יאיר פרץ: עד להבאת הנושא לקריאה שניה ושלישית, אני אעשה את כל התיקונים הנדרשים.
משה גפני: אתה לא רוצה לפני זה לבוא בדברים אתם?
דבורה סיילס: אני מאדם, טבע ודין.
דבורה סיילס: אנחנו חושבים שהצעה זו היא הצעה טובה.
דבורה סיילס: ורק להתייחס למה שאמר יהודה זימרת קודם: תכנון נאות אמור להפריד בין אזור תעשייה לאזור מגורים.
יהודה זימרת: לא כל אזור תעשייה.
יהודה זימרת: בהרצליה זה לא קרוב לאזור מגורים?
דבורה סיילס: ההצעה הזו מתייחסת, בעצם, לתוכניות עתידיות.
יהודה זימרת: לא, זה לא.
יהודה זימרת: למה תוכניות עתידיות?
יהודה זימרת: כתוב פה במפורש: בתוכנית תקפה לתעשייה.
דבורה סיילס: ואם זה היה רק לגבי תוכניות חדשות, זה היה בסדר?
יהודה זימרת: לא, גם היום יש סמכות לוועדה להקים את זה באזורי תעשייה, אם אתה רוצה לעשות שינוי תכנוני.
יהודה זימרת: אז אין שום טעם בזה.
דבורה סיילס: אני חושבת שאם אפשר להרחיב את ההגדרה מאולמות אירועים ל"שימושי בידור שעלולים להוות מטרדי רעש", זה יפתור גם את הבעיה של דיסקוטקים שנפתחים בתוך הרחובות הכי קטנים בערים הגדולות, שמהווים מטרד רעש, חלקם מאושרים, חלקם לא מאושרים.
נועה בן-אריה: רק שני משפטים: ככלל, השלטון המקומי תומך בהרחבת סמכויות ועדה מקומית ולכן, ככלל, תומך בהצעת החוק.
נועה בן-אריה: אבל, אחרי ששמעתי את דברי המציע, אני סבורה שהצעת החוק מחטיאה את מטרתה, כיוון שכפי שהיא, היא לא גומרת מצב קיים.
נועה בן-אריה: זאת אומרת: היא לא אומרת: היום, באזורי מגורים, לא יתקיימו אולמות שמחות ואולמי אירועים כאלה ואחרים, אלא היא רק מוסיפה על הקיים.
נועה בן-אריה: בעצם התוספת על הקיים יכולה ליצור מצב גרוע בהרבה מהמצב שקיים היום.
נועה בן-אריה: לכן המטרה שהוצגה כאן לא מושגת.
יאיר פרץ: בתהליך מתמשך, זה ילך ויפחת.
יאיר פרץ: זה יעבור לאזורי תעשייה.
נועה בן-אריה: התהליך המתמשך לא יפתור מצב קיים ועושה רושם שזו היתה כוונת המציע.
יאיר פרץ: אני פתוח להוסיף דברים.
יאיר פרץ: מטרתי ומטרת החוק הזה הן להסדיר את כל נושא האולמות.
יאיר פרץ: היום זה פרוץ, היום פועלים אולמות בלי רשיונות וחבל שלנציג משרד הפנים אין נתונים, שיגיד לנו כמה כאלה פועלים בלי רשיונות.
נועה בן-אריה: אני חייבת לתקן ולומר שיש להבחין בין שינוי ייעוד של מבנה כזה או אחר שאושר בתוכנית, לבין הליך רישוי והכשרה של אולם אירועים, כהגדרתו.
נועה בן-אריה: בעצם: בניית אולם אירועים.
נועה בן-אריה: אלה שני מצבים שונים לחלוטין.
נועה בן-אריה: הם מכילים בתוכם גם את נושא התכנון והבנייה וגם את נושא חוק רישוי עסקים, שאי אפשר שלא לקרוא אותם אחד בצמידות לשני.