GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד צור: אחת, בנושא התחבורה הציבורית.
דוד צור: ראיתי את הדברים שאתם דוחפים.
דוד צור: כיושב-ראש ועדת המשנה בנושא של הבטיחות בדרכים אני רואה חשיבות גדולה מאוד לכל מה שאתם בממשלה יכולים לדחוף.
דוד צור: אנחנו בוועדת הכלכלה ובוועדת הפנים רוצים להגביר את השימוש בתחבורה ציבורית אפקטיבית שתוריד מהזיהום, מהעומסים ומהרבה מאוד השלכות.
דוד צור: אחת הסוגיות שלא מספיק דנים בה ומדברים בה היא כל סוגיית הכנסת הרכבים בגז או בחלופות הירוקות לנושא של תחבורה ציבורית.
דוד צור: נכון שזה שוכן לפתחם של משרדים נוספים – תחבורה ותשתיות, אבל אני חושב שהחיבור הזה חשוב מאוד גם בנושא של עידוד תעשיות לנושא של פליטת גזי חממה למעבר מהיר של גז, כי הפכנו להיות מעצמה אנרגטית עם עצמאות אנרגטית.
דוד צור: אני חושב שזה משהו שהמשרד יכול לדחוף בכל מקום שהוא יכול.
דוד צור: אני חייב להגיד שהיו לנו דיונים רבים בעניין התמ"א בנושא של המתקן הימי/ מתקן יבשתי באזור הצפון, באזור עמק חפר.
דוד צור: אני חושב שעמדת המשרד בעניין הזה צריכה להיות נחושה לגבי כך שעיקר הפעילות תיעשה בים.
דוד צור: היה דוח שחיכינו שיבוא בפני הוועדה.
דוד צור: הוא עוד לא הגיע.
דוד צור: לאיכות הסביבה היה say בדוח הזה לגבי הכדאיות של תשתיות הגז בים.
עמיר פרץ: אנחנו ברורים בעניין הזה.
דוד צור: אני יודע, שמעתי את העמדה שלכם.
דוד צור: מכיוון שזה גם לפתחם של משרד הפנים והתשתיות, אז הכל שם חשוב.
<משה פקמן: החברה להגנת הטבע חוגגת השנה 60 שנה לקיומה.
<משה פקמן: אנחנו ארגון של החברה האזרחית.
<משה פקמן: יש לי הרבה מה לומר.
<משה פקמן: אני מבקש לחדד את דבריי בשתי נקודות עיקריות.
<משה פקמן: אחת , לברך ולהודות על עשיית יו"ר הוועדה, על התמיכה שלה בהשבה של ארגוני הסביבה, הארגונים החברתיים, ארגוני הציבור לולנת"ע.
<משה פקמן: אני חושב שדמוקרטיה נאורה, דמוקרטיה משתפת, שלא מבינה את הערך שיש לנציגי חברה אזרחית בתוך תהליכים שמשפיעים על האזרח בהווה ובעתיד היא אינה דמוקרטיה.
<משה פקמן: רגע לפני שהתדרדרנו למדרון חלקלק אני חושב שבתמיכתכם ובעזרת
<משה פקמן: כם הצלחנו לעצור את התהליך הזה.
<משה פקמן: זה בהחלט ראוי להיאמר פה ובמקומות אחרים ברחבי הכנסת והממשלה.
<משה פקמן: החברה האזרחית פועלת, מתנדבת, תורמת ומעוניינת לעשות הרבה יותר בתוך התהליכים בהם היא שותפה.
<משה פקמן: דיברתם על פתיחת שמורות הטבע לכלל הציבור הישראלי.
<משה פקמן: צדק סביבתי הוא אכן בסיס הצדק החברתי.
<משה פקמן: אני חושב שאחרי הרבה שנים שבהן החברה להגנת הטבע אומרת את זה, מנסה לקדם את זה וגם אתם בכנסת ובממשלה מדברים על זה, הגיע הזמן לעשות מעשה.
<משה פקמן: לרשות הטבע והגנים יש משימות רבות, יש כסף רב.
<משה פקמן: כמי שיושב במליאת רשות הטבע והגנים אני יודע שהכסף הזה הולך למקומות נכונים.
<משה פקמן: סך כל הכנסות רשות הטבע והגנים מדמי כניסה הם כ-120 מיליון שקל.
<משה פקמן: הגיע הזמן לעשות מעשה ובהגדרת סדרי עדיפות חדשים שמתקיימים חדשות לבקרים בממשלה ובכנסת להקצות את הסכום הזה, כדי שלא יבוא רק מתקציבי המשרד להגנת הסביבה.
<משה פקמן: זה צריך להגיע מכל משרדי הממשלה, אולי גם מגופים אחרים.
<משה פקמן: מדברים על מיליארדים של כספי ציבור, כספים שנמצאים בקק"ל ואמורים לעבור לממשלה.
<משה פקמן: אפשר להעביר את הכסף הזה לפתיחת השמורות.
<משה פקמן: מדובר ב-120 מיליון שקל.
מירי רגב: הבנו את המסר.
תמר זנדברג: תודה, גברתי היושבת-ראש, קודם כל, זאת הזדמנות לברך את חבר הכנסת דב חנין ואת חבר הכנסת ניצן הורוביץ, שלא נמצא כאן, על קיום היום החשוב הזה, לברך את הוועדה שהפכה להיות ועדה סביבתית בכל הנושאים שהיא עוסקת בהם, החל מנושא החופים שציינו ועד נושאים אחרים, וכמובן את השר ששותף.
תמר זנדברג: אני אולי אנצל את ההזדמנות לומר שבאחד הדיונים כאן השבוע אמרנו שניכר כאן בוועדה ובמקומות אחרים, כמו במועצה הארצית לתכנון ובנייה ובמקומות אחרים, שאל מול לחצים אחרים בממשלה יש גיבוי ממך להבעת העמדה, לשמירה על העצמאות שלה.
תמר זנדברג: זאת מגמה שחשוב לציין אותה, שחשוב לחזק אותה, כי אנחנו נמצאים בתקופה שיש הרבה מאוד לחצים מכל הכיוונים.
תמר זנדברג: הנושא הראשון שאליו רציתי להתייחס הוא נושא משאבי הטבע.
תמר זנדברג: זה חוזר אלינו כאן הרבה בוועדה ובוועדות האחרות בנושא הגז והגז הטבעי, כמו המתקנים שחבר הכנסת צור ציין, וגם בנושאים אחרים.
תמר זנדברג: בנושא של הרפורמה במשק החשמל ההיבט הסביבתי נסוג, לצערנו, בניגוד להחלטת ממשלה שהייתה.
תמר זנדברג: מתקדמת רפורמה במשק החשמל.
תמר זנדברג: אני בטוחה שהשר מלווה אותה בהיבט החברתי החשוב ובהיבט הסביבתי שלא ניתק ממנו.
תמר זנדברג: הייתי שמחה לראות מעורבות מאוד מאוד אינטנסיבית של המשרד בנושאים האלה של משאבי הטבע המתקדמים.
תמר זנדברג: הנושא השני שחבר הכנסת צור קצת נגע בו זה נושא תחבורה.
תמר זנדברג: אני רוצה לציין לא רק בהקשר של מעבר לאנרגיות מתחדשות וכו', אלא גם במעבר לתחבורה ציבורית ותחבורה מקיימת באופן כללי.
תמר זנדברג: אני חושבת שהגיע הזמן לעלות מדרגה במעורבות של המשרד להגנת הסביבה בנושאים תכנוניים מובהקים שהם כיום נחלתו הבלעדית של משרד הפנים.
תמר זנדברג: יש סמנכ"לית בנושא שמחויבת.
תמר זנדברג: אני בטוחה שהמנכ"ל והשר ייכנסו לנושאים.
תמר זנדברג: הייתי שמחה לראות אמירה סביבתית בנושא התכנוני של מיקום תחנות רכבת, תכנון שבילי אופניים, תכנון נגישות למוסדות ציבור וכו' בהליכה ברגל, אמירה סביבתית חברתית ברורה בנושא הזה.
תמר זנדברג: שמענו את השר בנושא שעולה היום במועצה הארצית לגבי עשרת היישובים במבואות ערד בהיבט הסביבתי, בהיבט החברתי של ריקון הערים הקיימות, חיזוק הנגב והגליל וכו'.
תמר זנדברג: הנושא האחרון הוא חוק צער בעלי חיים.
תמר זנדברג: אנחנו, חברי הכנסת, שותפים של המשרד בניסיון להעביר את האכיפה של חוק צער בעלי חיים ממשרד החקלאות למשרד להגנת הסביבה.
תמר זנדברג: יכול להיות שגם הוועדה צריכה לטפל בזה במקום ועדת החינוך או ועדות אחרות.
תמר זנדברג: אולי דרך הנושא של הגנת הסביבה אפשר לטפל בזה.
תמר זנדברג: אני חושבת שהגיע הזמן.
תמר זנדברג: יש נושאים שנמצאים הרבה על סדר היום ומגיע הרגע שנכון למנף אותם.
תמר זנדברג: זה הרגע.
תמר זנדברג: השר יודע ומחויב לזה.
מירי רגב: הוא עושה את זה דרך המשרד.
באסל גטאס: אני מצטרף למחמאות לשר ולמשרד.
באסל גטאס: אני זוכר את המשרד עוד לפני היווסדו וכאשר הוא נוסד, איך הוא תמיד היה המשרד האחרון שחושקים בו עם התקציב הכי דל שיש.
באסל גטאס: אני לא יודע אם מבחינת התקציב השתנו הדברים, אבל מבחינת מעמד אני בטוח שהמשרד השתדרג.
באסל גטאס: עכשיו, כשאתה בראשותו, אני מקווה שמבחינת השפעה, מבחינת חשיבות המשרד יקבל את המעמד הראוי לו.
באסל גטאס: אני מקווה שגם מבחינת תקציבים.
באסל גטאס: לא נוכל להגיד שהסביבה מטופלת עד שלא יהיו התקציבים ראויים ואחוז מתוך תקציב המדינה יהיה מוקדש לעניין כמו במשרד רגיל וכמו באחד המשרדים החברתיים המובילים.
באסל גטאס: אתמול בדיונים על החוק לגבי האכלה בכוח לאסירים שובתי רעב השתמשנו בהגדרה מעולם הרפואה שאני רוצה לאמץ לעולם הסביבה.
באסל גטאס: ההגדרה הזאת אומרת לא להזיק.
באסל גטאס: אני חושב שכל העולם בנושא של הטיפול בנושאי סביבה צריך לאמץ את האמירה הזאת.
באסל גטאס: אם אנחנו מצליחים לא להזיק לסביבה, עשינו 50% מהעבודה, אם לא יותר.
באסל גטאס: אני חושב שאולי בקמפיינים של המשרד של חינוך לסביבה זאת צריכה להיות הכותרת.
באסל גטאס: כל מה שעושים בנושא חקיקה, בנושאים של חינוך, אפילו בנושאים של תקציבים, אם אתה מקדיש ומשקיע ומצד שני אתה לא יכול לאכוף, מה עשינו?
באסל גטאס: האכיפה הסביבתית בישראל לא השתפרה.
באסל גטאס: אני לוקח את העניין של המזבלות הפתוחות בגליל.
באסל גטאס: תראו מה קורה בגליל.
מירי רגב: רק בגליל?
באסל גטאס: לפני 30 שנה לא היה המצב הזה.
באסל גטאס: זה אומר שהמצב מתדרדר מבחינת אכיפה.
באסל גטאס: יזמתי מהלך של הליכה לבג"ץ כנגד 25 מזבלות פתוחות בגליל לפני 10 שנים.
באסל גטאס: לצערי הרב, הבג"ץ נדחה כי הוא היה כללי מידי, אמרו שצריך לתבוע מזבלה מזבלה או רשות רשות.
באסל גטאס: הנושא האחרון הוא צדק סביבתי.
באסל גטאס: משתמשים בצדק סביבתי במדינה הזאת, בישראל, רק בפן אחד מאז שהמושג הזה הגיע מארצות הברית.
באסל גטאס: יש רק צד אחד למטבע.
באסל גטאס: אומרים שמכיוון שהפריפריה סובלת מעצם היותה חלשה אז תעשייה מזהמת מגיעה לשם, יש שם את הנושא של הזיהום.
באסל גטאס: יש עוד צד.
באסל גטאס: אני הולך לדבר עליו היום בהצעה לסדר בכנסת.
באסל גטאס: זה הצד שאני חושב שהארגונים צריכים להבין, לא לעבור עליו לסדר היום.
באסל גטאס: זה צד של שימוש בתכנון סביבתי כאמצעי הפליה או כאמצעי הדרה.
באסל גטאס: זה קורה במיוחד בעניין תכנון תכניות אב ותכנון אזורי, מחוזי, ארצי בכדי למנוע את מה שקורה בעוספיא ודליה בנושא שמורות טבע או אזורים פתוחים.
באסל גטאס: דווקא מכריזים על אזור ירוק או אזור חורש טבעי כשלא רוצים שנצרת תתפתח או דליה או עוספיא יתפתחו.
באסל גטאס: זה נושא רגיש.
באסל גטאס: כתבתי על זה הרבה מאמרים בעבר.
באסל גטאס: למי שחרד לסביבה אסור להגיע למצב שהוא יסכים לשימוש ב"אמצעים סביבתיים" בכדי להדיר אנשים או בכדי למנוע התפתחות.
דוד אזולאי: גברתי היושבת-,ראש, אדוני השר, אדוני המנכ"ל, אני רוצה לברך על היוזמה של יום הסביבה את חברי, חבר הכנסת דב חנין.
דוד אזולאי: אני רוצה לברך אותך, אדוני השר.
דוד אזולאי: אני יודע שנכנסת לבריכה הזאת מהר.
דוד אזולאי: למדת לשחות.
דוד אזולאי: על כך אתה ראוי להערכה ולברכה.
דוד אזולאי: אני מאחל לך שתמשיך בהצלחה בתפקיד הזה, כי אני חושב שבשנה האחרונה נעשה איזה שהוא שינוי.
דוד אזולאי: אדוני השר, אני רוצה לגעת בשתי נקודות.
דוד אזולאי: נקודה ראשונה היא הישובים החרדים במדינת ישראל.
דוד אזולאי: הציבור החרדי צמא לשיתוף פעולה, רוצה לשתף פעולה, מודע לנושא של הסביבה.
דוד אזולאי: אני יכול להפנות אותך לכמה ישובים קטנים שאכן השתלבו בפרויקט.
דוד אזולאי: יש לי הרושם שהממשלה, במסגרת הפגיעה הממוקדת שלה בציבור החרדי - -אני לא אומר את זה עליך, כי אני מכיר אותך ויודע שאתה לא תעשה את הדברים האלה.
דוד אזולאי: אני פונה אליך ומבקש ממך להתמקד במובן החיובי בישובים החרדים.
דוד אזולאי: הנקודה השנייה שאני רוצה להעלות היא בנוגע לכך שהכל מתחיל ונגמר בחינוך.
דוד אזולאי: לשמחתנו הרבה, בכל בית יש ילדים ונכדים.
דוד אזולאי: הם השליחים והשגרירים הטובים ביותר לכל דבר.
דוד אזולאי: אולי בעניין הזה עושים, אבל לא מספיק.
דוד אזולאי: פה צריך לשתף את התלמידים.
דוד אזולאי: ככל שנביא את זה לתוך בתי הספר, נביא למודעות בתוך בתי הספר אצל התלמידים, אין לי ספק מה תהיינה התוצאות.
דוד אזולאי: אני אומר את זה כאיש חינוך בעברי.
דוד אזולאי: כשרציתי להעביר מסרים להורים עשיתי את זה דרך התלמידים.
דוד אזולאי: אני חייב להגיד שהתוצאות תמיד היו חיוביות.
דוד אזולאי: אדוני השר, אני מציע לך להשתמש בתלמידים היקרים שלנו, כי הם יכולים לעשות ולהעביר מסרים.
עמיר פרץ: גברתי היושבת-ראש, בקיצור, כי כל שאלה שהעלו פה היא עולם ומלואו.
עמיר פרץ: אני אתחיל עם חבר הכנסת צור.
עמיר פרץ: אין ספק שנושא הרכב הוא נושא משמעותי מאוד.
עמיר פרץ: בניגוד לרושם שעושה תחנת הכוח שמוציאה תימרות עשן, רוב זיהום האוויר במדינת ישראל בא מתחבורה, מרכב.
עמיר פרץ: צריך לעשות מעשה.
עמיר פרץ: אנחנו מתחילים עכשיו פיילוט בירושלים, לראות איך אנחנו מטפלים בתחבורה ציבורית במתכונת של לקבוע כללים.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, תזכור דבר אחד.
עמיר פרץ: במאבק שלנו על היקף הגז שיישאר לצריכה המקומית הטענה המרכזית שלי, שהפכה את ההחלטה ממצב של 60% יצוא ו-40% מקומי ל60% מקומי ו-40% יצוא, היא שענף התחבורה לא בעניין.
עמיר פרץ: לענף התחבורה יש היום פחות אופק עתידי.
עמיר פרץ: במסגרת חוק אוויר נקי אנחנו הולכים בימים הקרובים, בשבועות הקרובים להוציא פעם ראשונה 30 צווים ל-30 חברות תחבורה כדי לקבוע להם כללים מה הם צריכים להכניס לתוך ההפעלה של התחבורה שלהם כדי לשפר את המצב.
עמיר פרץ: אני תומך בזה שאוטובוסים ותחבורה כבדה יותר יעברו כמה שיותר מהר לעניין של שימוש בגז.
עמיר פרץ: יש כרגע התנגדות של המשטרה בגלל עניינים ביטחוניים.
עמיר פרץ: הם טוענים שיכול להיות פיגוע.
עמיר פרץ: היה ניסוי לפני מספר ימים במשרד התחבורה.
עמיר פרץ: משרד התחבורה מוביל את הניסויים האלה.
עמיר פרץ: אני מקווה שהניסויים האלה יצליחו ומהר מאוד נראה אוטובוסים ומשאיות נכנסים לשימוש בגז.
עמיר פרץ: אין ספק שזאת מהפיכה בפני עצמה.
עמיר פרץ: העלתה פה תמר הרבה מאוד נושאים.
עמיר פרץ: אין כמעט תחום שהיא לא נגעה בו.
עמיר פרץ: השאלה הזאת של העברת צב"ח היא שאלה עקרונית, היא שאלה של כן אינטרסים, לא אינטרסים.
עמיר פרץ: לשמחתי, גם ראש הממשלה תומך בעמדתנו.
עמיר פרץ: הוא הביע את עמדתו בצורה פומבית.
מירי רגב: אנחנו נעביר מכתב מסודר.
עמיר פרץ: היועץ המשפטי לממשלה עוסק בעניין.
עמיר פרץ: יש ועדה מיוחדת שהוקמה, לפי דרישתנו, בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הראל לוקר.
עמיר פרץ: אני מקווה שהנושא הזה יקודם.
מירי רגב: מה לוח הזמנים?
עמיר פרץ: הוועדה יושבת.
תמר זנדברג: פעם אחת התכנסה הוועדה.
עמיר פרץ: פעמיים.
עמיר פרץ: משרד החקלאות מתנגד.
עמיר פרץ: אני אתייחס במשפט אחד לחבר הכנסת באסל.
עמיר פרץ: אני חושב שמה שאמרת נכון.
עמיר פרץ: הנזק הכי טוב הוא הנזק שלא נעשה.
עמיר פרץ: האנרגיה הטובה ביותר, כמו שאומרים אצלנו במשרד, זו האנרגיה שלא נצרכה.
עמיר פרץ: הסחורה הממוחזרת ביותר זאת הסחורה שלא נקנתה לשווא.
עמיר פרץ: יש את כל מסעי הקמפיינים שמאלצים אנשים לקנות.
עמיר פרץ: אנשים מוצאים את עצמם עם מלא סחורה בבית, כי הם נפלו קורבן לאגרסיביות של הצרכנות הבלתי נתפשת במדינת ישראל.
עמיר פרץ: אני רוצה שתדע שמה שאמרת לגבי הצורך לתת לאזורים פריפריאליים להתפתח מול הצרכים של הסביבה זה נושא רגיש.
עמיר פרץ: אנחנו לא אחת נוקטים עמדה לטובת אותה גישה של התחשבות.
עמיר פרץ: כפי שאתה יודע, מאשמים אותי בעמדות פוליטיות בכל הוויכוח על מוסדות הר הצופים.
עמיר פרץ: הבעתי את עמדתי על כך שצריך למצוא את האיזון הנכון ולהשאיר השתקפות נכונה למרחבי טבע בלתי רגילים, אבל לאפשר גם מקום לישובים להתפתח.
עמיר פרץ: כנ"ל נקטנו גם עמדה בעוספיא שבה חלק מהפארק ישנה את מעמדו ויוקצה לטובת הצרכים של הישוב.
עמיר פרץ: אנחנו מגלים תשובות ענייניות בכל נושא שאפשר.
עמיר פרץ: לגבי החרדים.
עמיר פרץ: דע לך, אני רואה בחרדים אוכלוסיית יעד חשובה ביותר.
עמיר פרץ: נקטתי עכשיו במהלך שאני מקווה שאני אצליח בו.
עמיר פרץ: הבאתי את ראשי החרדים, נפגשתי איתם כדי ללכת לטיפול בחשמל כשר.
עמיר פרץ: רוב האנשים במדינה לא יודעים מה זה חשמל כשר.
עמיר פרץ: -
דוד אזולאי: תעשה לי טובה, רק שלפיד לא ישמע אותך.
דוד אזולאי: אתה בסדר עם זה?
עמיר פרץ: רוב האוכלוסייה החרדית צורכת במשך שישי שבת חשמל מגנרטורים כי החשמל של חברת חשמל לא כשר.
דוד אזולאי: חלק.
דוד אזולאי: בבני ברק.
עמיר פרץ: הרב עובדיה התיר לקהילה שלו לצרוך חשמל מחברת החשמל.
עמיר פרץ: מדובר באוכלוסייה מאוד גדולה מקרב הקהילות החרדיות האשכנזיות שלא צורכת חשמל מחברת החשמל בשישי שבת.
עמיר פרץ: היום אנחנו עושים פרויקט, כי מדובר בזיהום אוויר, בסכנות בטיחותיות, בפעולה ללא תקנים.
עמיר פרץ: זה פשוט דבר מדהים.
עמיר פרץ: כשנכנסים לזה לא מאמינים באיזה היקף מדובר.
עמיר פרץ: עכשיו אנחנו הולכים לנקוט בפעולה משותפת עם החרדים, להחליף את אותן תחנות כוח פיראטיות של גנרטורים במתקני אגירה של ייצור מיוחד על ידי סוללות שיחליפו את העניין.
עמיר פרץ: החשמל יהיה יותר זול.
עמיר פרץ: אנחנו נשקיע בזה את ההשקעה הראשונית כדי לסייע.
עמיר פרץ: תראה כמה אני פתוח לאוכלוסייה החרדית.
דוד אזולאי: רק שלא יקלקלו אותך.
עמיר פרץ: הייתי אתמול באלעד.
עמיר פרץ: פגשתי אותך שם באלעד בביקור אצל משפחת החטופים.
עמיר פרץ: קודם נפגשנו עם ראש העיר, מר פרוש הצעיר.
עמיר פרץ: הוא אמר לי שהוא מודה לי על כך שאני מאשר לו להקים פארק קופים באלעד.
עמיר פרץ: תאר לך כמה אני מאמין שהאוכלוסייה מחוברת לסביבה.
עמיר פרץ: אני אשמח לכל אתגר ולכל שיתוף פעולה שתציע לנו.
מירי רגב: עוד לא סיימנו את הדיון.
מירי רגב: השר צריך ללכת כי יש לו עוד שדולות.
מירי רגב: המנכ"ל נשאר.
מירי רגב: השר, אני מודה לך מאוד.
מירי רגב: נוציא את הסיכום על הדברים.
דוד אזולאי: הייתי רוצה לשמוע מהמנכ"ל מה קורה בשטח החינוך.
<לינור שגיא: אני מייצגת כאן את מרכז השלטון המקומי ואת פורום ה-15.
<לינור שגיא: אנחנו רוצים להתייחס בקצרה לנושא של הצעת החוק לטיפול בפסולת בניין.
<לינור שגיא: לא רק שאנחנו, שלטון מקומי, ובראשם ראשי ערים, תומכים בהצעת החוק, אלא אנחנו אלה שלפני 8 שנים יזמנו את המנגנון שיושב בבסיסה.
<לינור שגיא: הוא מנגנון מאוד מאוד פשוט.
<לינור שגיא: הוא נועד להסדיר ולרכז ביד אחת את כל הנושא של הטיפול והפינוי של פסולת בניין.
<לינור שגיא: זה אומר שהרשות המקומית מקבלת על עצמה את האחריות בנושא תמורת גביית אגרה.
<לינור שגיא: זה אמור היה להיות מנגנון מניעה פשוט שמעביר את המשקל מהמקום של אכיפה למקום של מניעה.
<לינור שגיא: אני חושבת שהעקרונות האלה עלו כאן לא מעט עכשיו.
<לינור שגיא: במקום זה מה שקורה הוא שבמשך 8 שנים מנסים להשתמש בהצעת החוק הזאת פשוט כגרדום לחפור בו כנגד הרשויות המקומיות.
<לינור שגיא: במקום לשמוח שיש כאן שיתוף פעולה ייחודי בין ארגונים, רשויות מקומיות וממשלה, לקחו את הצעת החוק והחליטו להפוך את פסולת הבניין לנושא החשוב ביותר שצריך לקדם בו - -
מירי רגב: נקיים על זה דיון נקודתי.
<שאול גולדשטיין: כמה נתונים כדי להבין איפה אנחנו נמצאים.
<שאול גולדשטיין: אנחנו מדברים על שמירת טבע מתוך שימור הסביבה.
<שאול גולדשטיין: ישראל זאת מדינה במערב שגדלה הכי מהר, למעלה מ-2% בשנה.
<שאול גולדשטיין: הצפיפות בישראל היום היא צפיפות כמו בהודו.
<שאול גולדשטיין: אם נוריד את הנגב, הצפיפות בישראל היא כמו בבנגלדש.
<שאול גולדשטיין: רק לסבר את האוזן לגבי שטחי האש של צה"ל והנזק לסביבה.
<שאול גולדשטיין: אנחנו כמובן בעד צה"ל.
<שאול גולדשטיין: אם בברית המועצות יש טנק אחד לאלף קילומטר מרובע, בארצות הברית 7.7 טנקים לקילומטר מרובע, בישראל יש 150 טנקים לאלף קילומטר מרובע.
<שאול גולדשטיין: זה רק כדי להבין את איומים על הטבע בישראל.
<שאול גולדשטיין: התפקיד שלנו, לפני שדנים בעלות החופים שלנו, הוא לשמור על הטבע כי אין מישהו אחר שישמור עליו.
<שאול גולדשטיין: מתוך מכלול האמצעים האלה אין לנו אמצעים.
<שאול גולדשטיין: נאמר פה מקודם שאנחנו ארגון עשיר.
<שאול גולדשטיין: אנחנו ארגון שמקבל שקל תמורת ביצוע של שקל.
<שאול גולדשטיין: אין לנו שום כסף נוסף.
<שאול גולדשטיין: אין לנו ארנונה, אין לנו הכנסות.
<שאול גולדשטיין: מתוך 550 האתרים שלנו 15 נושאים את עצמם.
<שאול גולדשטיין: הם נושאים את כל 550 האתרים.
<שאול גולדשטיין: חברת הכנסת, ידידתי מירי, אתמול הצוללנים שלנו בחוף שמורת האלמוגים, שהוא איננו חוף רחצה מוכרז, הוא חוף שמורת טבע שבא להראות את השונית היחידנית הצפונית ביותר שיש בעולם, תפסו 13 אנשים שנכנסו לים בצורה בלתי חוקית והוציאו אלמוגים.
<שאול גולדשטיין: זה נעשה על ידי צוללנים שלנו שנמצאים שם.
<שאול גולדשטיין: אין עוד חופי רחצה פרטיים וציבוריים שיש את השירות שאנחנו נותנים.
מירי רגב: הכל בסדר, אתה צודק, אבל המחיר בלתי סביר.
מירי רגב: נדבר על זה בנפרד.
<שאול גולדשטיין: את הדבר הזה נביא ספציפית לוועדה.
<שאול גולדשטיין: אני אומר שלארגון שלנו חסרים תקציבים.
<שאול גולדשטיין: אנחנו לא יכולים לדאוג לכל השטחים הפתוחים, לאותן 550 שמורות.
<שאול גולדשטיין: אנחנו צריכים את התמיכה שלך לגיבוי תקציבי.
<צביקה דוד: אני פונה למנכ"ל, למרות שכבר הנושא הזה עלה מספר פעמים.
<צביקה דוד: בזמנו סוכם שתוקם ועדת חסמים.
<צביקה דוד: אנחנו רוצים להיות שותפים לעשייה ולתרום לעשייה.
<צביקה דוד: משום מה ועדת החסמים הזאת לא מתקיימת.
<צביקה דוד: אני מבקש בפורום הזה שהוועדה הזאת תימשך וישתתפו כל הגורמים שיכולים לתמוך ולעשות.
מירי רגב: נקיים על העניין הזה דיון.
<דוד לפלר: אני אדלג על כמה שקפים.
<דוד לפלר: צדק חברתי שווה צדק סביבתי.
<דוד לפלר: זה הדבר החשוב ביותר.
<דוד לפלר: דובר פחות על הנושא של הסיכון הגדול מזיהום אוויר וחומרים מסוכנים.
<דוד לפלר: ההיקף הכספי של עלות הנזקים הוא 18 מיליארד שקל.
<דוד לפלר: הפרויקט שאני רוצה להתעכב עליו הוא הפרויקט של מכל האמוניה.
<דוד לפלר: סיימנו את שלב ה-.
<דוד לפלר: PQ המיון המוקדם של החברות הבינלאומיות שמגישות הצעות להקמת מפעל האמוניה - -
מיכל רוזין: מתי המכל יעבור?
<דוד לפלר: המכל לא עובר, המכל מתחסל ומוקם מפעל לייצור אמוניה.
מירי רגב: מתי המכל מתחסל?
<דוד לפלר: המכל מתחסל כשיוקם המפעל.
<דוד לפלר: זה לפחות חצי מיליארד דולר פרויקט.
מירי רגב: השאלה מתי זה קורה.
<דוד לפלר: אנחנו מעריכים שבין שנתיים לשלוש.
<דוד לפלר: בהשקעות בסדר גדול כזה אנחנו לא לגמרי שולטים.
<דוד לפלר: עברנו כבר את השלב הראשון של המיון המוקדם.
<דוד לפלר: להפתעתנו הטובה יש 7 קבוצות ישראליות בינלאומיות שמעוניינות לבנות את המפעל הזה.
<דוד לפלר: זה פתח לתעשייה שלמה סביב האמוניה.
<דוד לפלר: לגבי מהפיכת הפסולת.
<דוד לפלר: דיברנו על זה הרבה.
<דוד לפלר: 80% מהפסולת מוטמנת.
<דוד לפלר: אנחנו בפיגור גדול אחרי העולם המערבי.
<דוד לפלר: אנחנו מנסים להדביק אותו באמצעות פעילות קרן הניקיון של הפרדה במקור והקמת מתקני תוצרת טיפול בפסולת.
<דוד לפלר: על הנושא של שקיות הניילון השר דיבר.
<דוד לפלר: קידום צמיחה ירוקה.
<דוד לפלר: עברה בממשלה לפני כחודש וחצי התכנית לרישוי ירוק, להאחדת רישויים סביבתיים על מנת להקל על התעשייה ולדאוג שהתעשייה תעשה בצורה יותר אפקטיבית את העמידה שלה בתקנים הסביבתיים.
<דוד לפלר: בנושא של בנייה ירוקה השר קצת נגע.
<דוד לפלר: זה נושא שמצד אחד מגן על הסביבה, ומצד שני יש בו כדאיות כלכלית מאוד גדולה.
<דוד לפלר: לאט לאט מפנימים את זה, כולל בפורום ה-15.
<דוד לפלר: אני חייב לציין שפורום ה-15 של הרשויות הגדולות בארץ הכניס את זה כתקן מחייב בפרויקטים של הבנייה בערים הגדולות.
מירי רגב: אני רוצה להודות לשר, למנכ"ל, לכל צוות משרדו הבכיר שהגיע והציג את הדברים בצורה ברורה.
מירי רגב: בהחלט מורגש שינוי.
מירי רגב: יש רצון לקדם דברים לטובת האזרח.
מירי רגב: אנחנו כוועדה נעשה את כל מה שניתן כדי לסייע.
מירי רגב: אני מבקשת שנקיים דיון ספציפי בכל סוגית פסולת הבנייה.
מירי רגב: אני מבקשת לקבל התייחסות מסודרת לקראת הדיון של המשרד לגבי הסוגיה של החקיקה, לגבי ההמלצה שלכם לסוגיה שדיבר עליה היועץ המשפטי לוועדה של להכניס את הסוגיה של פסולת בנייה להלבנת הון, בדיוק כמו שעשינו בנושא הקודם, ולגבי הנושא של ה-30% שדיבר עליו השר.
מירי רגב: איך מקדמים חקיקה בעניין הזה, כולל חוק?
מירי רגב: אני רוצה להבין איפה החוק של העיריות נתקע.
מירי רגב: של מי הייתה הבעיה?
מירי רגב: של משרד הפנים?
מירי רגב: של השלטון המקומי?
מירי רגב: שלכם?
<דלית דרור: משרד הפנים.
מירי רגב: נבוא לפה, נביא את כל הגורמים.
מירי רגב: אני רוצה לשמוע את עמדת כלל הגורמים.
מירי רגב: אני מקווה שנקיים דיון עוד במושב הזה.
מירי רגב: אם אתם רוצים להביא את הבשורה של שקיות הניילון, תביאו את החקיקה לכאן מהר, משום ששבוע לפני סיום המושב אין חקיקה.
מירי רגב: אני לא אעמוד בלחץ של מהיום להיום חקיקה.
מירי רגב: אם לא תביאו את זה היום, זה יהיה רק במושב הבא.
מירי רגב: להחלטתכם.
מירי רגב: אם אתם פועלים בעניין, תביאו את זה כמה שיותר מהר כדי שנסיים את זה.
מירי רגב: בעניין מגזר המיעוטים שמעתי את מה שאמר השר.
מירי רגב: אני מדגישה שצריך להכניס את המגזר הדרוזי לתוך הטיפול, לא רק את המגזר הערבי.
מירי רגב: הוא פנה אלינו וביקש שגם הוא יקבל את מה שנדרש.
מירי רגב: אנחנו נקיים דיון עם המגזר הדרוזי בראשותו של השר.
מירי רגב: אני הבטחתי להם.
מירי רגב: עשינו דיון בעניין הזה עם שר הפנים.
מירי רגב: אנחנו נקיים דיון גם עם השר להגנת הסביבה, כדי לראות איך אנחנו מקדמים סוגיות במגזר הדרוזי.
מירי רגב: בנושא הרת"ג דיברנו.
מירי רגב: ועדת המשנה בראשותה של תמר זנדברג תטפל בנושא הזה.
מירי רגב: אמרתי לתמר שאני חושבת שנכון שדוד אזולאי יתעסק בשני נושאים נקודתיים, שזה הרת"ג והנושא של סובב כנרת.
מירי רגב: זאת החלטה שלהם בצוות המשנה מה הם יעשו.
מירי רגב: תטפלו בנושא הרת"ג.
מירי רגב: לא יכול להיות שלשמורות טבע ייכנסו רק אנשים עשירים.
מירי רגב: לא יכול להיות שלחוף אלמוגים אני צריכה לשלם 500 שקלים, אני צריכה לקנות את כל הציוד כדי לצלול.
מירי רגב: כשר חברתי צריך לדאוג שגם אנשים חלשים יוכלו להיכנס לשמורות הטבע.
מירי רגב: צריך להחליט איך עושים את זה.
מירי רגב: אני מברכת על חמישי חופשי.
מירי רגב: אני חושבת שזה נכון, שזה חשוב.
מירי רגב: צריך לפרסם את זה דרך העיריות, דרך השלטון המקומי, דרך האתר שלנו.
מירי רגב: אנחנו צריכים להתחבר לאתר שלכם.
דוד אזולאי: למה אתם לא עושים את זה בשישי?
מירי רגב: בשישי עדיף.
דוד אזולאי: מדובר באנשים שעובדים.
דוד אזולאי: אולי המגמה שלכם היא שלא יבואו הרבה אנשים.
<דוד לפלר: חמישי עד הערב.
דוד אזולאי: בשישי אנשים לא עובדים.
<דוד לפלר: היינו רוצים לתת את הכל חופשי.
<דוד לפלר: זה פשוט עניין תקציבי.
מירי רגב: אני מבקשת מהשר שישקול להעביר את חמישי לשישי.
מירי רגב: ביום שישי יש יותר אפשרות למשפחות שההורים לא עובדים לנסוע עם הילדים לשמורות הטבע, ל-4 חופי רחצה.
מירי רגב: אני חושבת שזה עדיף.
מירי רגב: ההחלטה הזאת מבורכת.
מירי רגב: אני מסכימה שהוועדה יכולה להיכנס לסוגיה של צער בעלי חיים בצורה יותר מאסיבית.
מירי רגב: נבדוק כיצד ניתן לעשות את זה.
מירי רגב: כפי שאמרתי, יש לנו סוגיות רבות לנושאים ירוקים וסביבתיים גם מאיו"ש.
מירי רגב: אנחנו נקבל החלטה, בעזרת השם, השבוע בכנסת על כך שכל הסוגיות של איו"ש יעברו לכל ועדות הכנסת.
מירי רגב: כך גם המשרד להגנת הסביבה יוכל לטפל ב-300 אלף האזרחים שהממשלות כולן שלחו אותם לגור שם.
מירי רגב: שיהיה לכולם יום סביבה שמח.
דוד אזולאי: ובשורות טובות.
מירי רגב: אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בהמשך דיון בהצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 48) ( מניעת נזקי שביתת רעב), התשע"ד-2014.
מירי רגב: ביקשו ממני כמה ח"כים לא לקיים דיון ארוך היום כיוון שהם רוצים להיות במליאה.
מירי רגב: נקיים היום דיון עד השעה 18:00, כאשר מחר נקיים את הדיון מ-09:00 עד 11:00.
מירי רגב: אנחנו הגענו לסעיף 19י"ד(ג).
מירי רגב: הייתי רוצה לשמוע את חוות הדעת של הלשכה המשפטית על סעיפים (ג),(ד)(1),(2),(3), (ה).
<נעה בן-שבת: אני אתייחס לסעיף קטן (ג).
<נעה בן-שבת: אמרנו שבית המשפט מקבל את חוות דעתה של ועדת האתיקה.
<נעה בן-שבת: בהתאם לכך אנחנו מבקשים תיקון למה שדובר אתמול בנושא של ועדת האתיקה.
<נעה בן-שבת: גברתי שלחה אותנו לתאם עם הממשלה התייחסות לוועדת האתיקה, אם היא פועלת לפי סעיף 15(3) או לא.
<נעה בן-שבת: התברר שאנחנו מדברים על כך שוועדת האתיקה מחווה את דעתה לגבי אותם נושאים רפואיים, אותם שיקולים רפואיים ששוקל בית המשפט.
<נעה בן-שבת: בכך בית המשפט נעזר בכוח הקיים, באנשים הקיימים בוועדת האתיקה כדי לקבל חוות דעת לגבי אותם עניינים.
<נעה בן-שבת: אנחנו מציעים בסעיף 19יג(ג) לכתוב כך: "ועדת האתיקה תחווה את דעתה לגבי העניינים בסעיף 19יד(ד)(1) עד (4).
מירי רגב: זה מקובל על הממשלה?
<נעה בן-שבת: זאת בעצם תהיה חוות הדעת של ועדת האתיקה.
<נעה בן-שבת: סעיף קטן (ג) שולח אותנו לקבל את חוות דעתה של ועדת האתיקה.
<נעה בן-שבת: אנחנו מציעים שהוא ישמע את האסיר, ככל שהדבר אפשרי בהתחשב במצבו הרפואי של האסיר.
<יואל הדר: בית משפט?
<נעה בן-שבת: כן.
<יואל הדר: את רוצה לשלוח את בית המשפט לבית החולים?
<נעה בן-שבת: ממילא אנחנו אומרים שבית המשפט - -
<נעמה פויכטונגר: בית המשפט ממילא צריך לשקול את עמדת האסיר.
<נעה בן-שבת: אני לא יודעת אם הוא צריך לשקול את עמדת האסיר, אבל הוא בכל מקרה צריך לשמוע אותו.
<יואל הדר: יש את בא כוחו.
<יואל הדר: בשביל זה הוא מיוצג.
<יואל הדר: למה הוא צריך ללכת לבית חולים?
<יואל הדר: למה בית המשפט צריך ללכת לבית חולים?
<נעה בן-שבת: אתם הצעתם שהוא יוכל לשבת בבית החולים.
<יואל הדר: נכון, אבל את אומרת שהוא יהיה חייב ללכת לבית חולים.
<יואל הדר: לא אמרנו שהוא חייב ללכת.
<יואל הדר: ההצעה שלך מחייבת את בית המשפט להגיע לבית חולים.
<נעה בן-שבת: אם הוא לא יכול לשמוע אותו - -
<יואל הדר: מה זה "לא יכול"?
<יואל הדר: את כופה על בית המשפט להגיע לבית חולים.
מירי רגב: לאחר שבית המשפט שמע את האסיר, ככל שהדבר אפשרי בהתחשב במצבו הרפואי.
<יואל הדר: כן, אבל זה אומר שבית המשפט חייב ללכת לבית חולים בשביל זה.
<יואל הדר: אני אומר שישמע את בא כוחו של האסיר.
<יואל הדר: בית המשפט לא חייב ללכת לבית חולים.
דוד צור: אתם לא יכולים להורות לבית המשפט - -
<יואל הדר: זאת המשמעות.