GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: לפי מה שאני שומע, אני אומר לך שהדברים מתחילים לחזור על עצמם כפי שהיה בתחילת הדרך ומזה אני מודאג.
<אסף וסרצוג: אני רק אומר שני דברים: אני חושב שחבלי לידה וחבלי קליטה של גוף שהוא כבר קיים, זה לא גוף חדש.
<אסף וסרצוג: זה גוף קיים של למעלה מ-2000 איש בתוך המדינה, על כל המשתמע מכך.
<אסף וסרצוג: גוף שהיה רגיל להתנהל בצורה מסוימת וצריך עכשיו להתנהל לפי סדרי מדינה – זה עולם אחר, כפי שנאמר פה.
<אסף וסרצוג: אני חושב שתהליך הקליטה והתהליך הזה של הלמידה וההתאמה, אני מניח שהוא לוקח זמן וזה נכון לכל המנגנונים.
<אסף וסרצוג: דבר שני שחשוב לי לומר זה שכל בעיה שהמשרד לביטחון פנים/מערך הכבאות מעלה לפתחנו – אני חושב שיכולים לומר פה הנציגים שיושבים אתנו, זוכה להתייחסות מלאה.
<אסף וסרצוג: אנחנו יושבים, מדברים, מנסים למצוא פתרונות.
<אסף וסרצוג: לא תמיד אנחנו מסכימים אבל ההיענות קיימת בשביל לנסות ולהידבר, שזה הדבר המשמעותי ביותר.
דוד אזולאי: אתה יכול לדבר אתי במקרו לגבי שירותי הכבאות אבל כשזה מגיע להרמת כוסית של הכבאים, שמדובר על 10,000 שקל, אני אומר לך שזו פגיעה קשה בתדמית של שירותי הכבאות, עם כל ההשקעה הגדולה, ואני לא מקל ראש בזה כי אותו כבאי, כל מה שיש לו חוץ מהמשכורת שלו, אז בסדר, נוספו תקנים, הכל טוב ויפה אבל הוא אומר: תשמע, אם אנחנו צריכים לעשות הרמת כוסית לכבוד החג ובשביל 10,000 שקל אנחנו לא מצליחים וכתוצאה מזה הוועד נאלץ לצמצם או לבטל את האירוע הזה, אני לא צריך להגיד לך איזה משמעויות יש לזה.
דוד אזולאי: לכן, רבותי, חייבים למצוא פתרונות אחרת כל ההשקעה תלך לטמיון, גם בנושא של השלטון המקומי.
דוד אזולאי: אני מציע לכם להיכנס לעובי הקורה לפני שיתחיל להיות מאוחר.
דוד אזולאי: אנחנו מכירים את השלטון המקומי.
דוד אזולאי: השלטון המקומי יום אחד יקום ויגיד: רבותי, עד כאן, אנחנו יותר לא מוכנים לשלם והם יודעים לעשות את זה.
דוד אזולאי: אחר כך ההתמודדות תהיה שונה ממה שהיא היום.
דוד אזולאי: לכן, פה אני מציע גם לכם, כמשרד האוצר, להיות מעורבים בנושא הזה של ההידברות בין השלטון המקומי לבין שירותי הכבאות, וכמה שיותר מהר לפני שנגיע לשוקת שבורה, שלא השלטון המקומי יעמוד בה ולא שירותי הכבאות.
דוד אזולאי: ושמענו כאן את דברי הנציב, נאמרו דברים מאד מאד ברורים.
דוד אזולאי: אולי הם נאמרו בעדינות אבל אני אגיד לך: כמי שליווה מהתחלה את נושא הכבאות, האמן לי, אני מתחיל לשמוע את אותה מנגינה שהיתה בתחילת הדרך וחבל, כי באמת, אני לא מקל ראש.
דוד אזולאי: אני חוזר ואומר את זה: נעשתה השקעה אדירה במערך הכבאות אבל לפעמים, אתם נמדדים בדברים הקטנים.
דוד אזולאי: ופה, אני חושב שאתם הולכים לפספס את זה.
דוד אזולאי: אם נציב שירותי הכבאות צריך לשבת כאן, בוועדה, ולדבר על רכב צמוד לאיש מקצוע כזה או אחר או על שכר למהנדסים, תסכים אתי שלא מדובר פה - -
<אסף וסרצוג: זה נכון לכל גוף ממשלתי, כבודו.
דוד אזולאי: אתה יודע מה ההבדל בין גוף ממשלתי לגוף הזה?
דוד אזולאי: זה גוף ממשלתי שהוקם עם חקיקה והתכוון לאיקס ולא לוואי.
דוד אזולאי: אל תשנו דברים עכשיו.
דוד אזולאי: או שאתם מחליטים שאתם ממשיכים עם החוק הזה או שתעצרו את החקיקה הזאת.
דוד אזולאי: אחרת, יהיה מבול של הצעות חוק שיתחילו לדרוש שינויים.
דוד אזולאי: למה לכם?
<נתנאל היימן: לא הבנתי.
<נתנאל היימן: אם רוב התקציב נקבע מאגרות השירות לרוב, חלק גדול, איך יש פה תמריץ לגבות כמה שיותר מהעסקים, אז איך מונעים את התמריץ הזה?
<אסף וסרצוג: אבל עדין היתה ירידה ככה שזה לא כל כך עומד במבחן המציאות.
דוד אזולאי: תראה, אני חושב ששירותי הכבאות צריכים לעשות את מלאכתם, ואיפה שצריכים לגבות - הם יגבו.
דוד אזולאי: זה שהם לא גובים, אני לא יודע למה ואני מניח שהנושא הזה ייבחן גם על ידכם וגם על ידי האוצר כי זו טענה קשה, הייתי אומר.
דוד אזולאי: אתם בעצם לא עומדים בדרישה של הגביה שהיתה נהוגה עד...
דוד אזולאי: תראה, אני פה שואל שאלה: כשאתה מדבר על הגביה הקודמת, האם זו היתה גביה בפועל או שזו היתה גביה על הנייר?
דוד אזולאי: לכאורה, זה נשמע לא בסדר.
דוד אזולאי: יש לכם גביה, התחייבתם במשהו ואתם לא עומדים בו.
דוד אזולאי: השאלה למה אתם לא עומדים בזה.
דוד אזולאי: אלה דברים שאתם צריכים לבדוק אותם.
<שחר איילון: לפני שאתה מסכם: צפוי לנו קיץ קשה.
<שחר איילון: אנחנו יודעים שהקיץ הזה קשה, החורף לוקח אותנו לכיוון של יוני יולי והכבאים עובדים מאד קשה.
<שחר איילון: רק בשבועות שלושה כבאים, לוחמי אש, סיימו בבית חולים מקריסה.
<שחר איילון: קריסה ומאמץ יתר.
<שחר איילון: אמר את זה נציג האוצר, אנחנו גאים בנתונים ושיפרנו מאד מאד את התגובה שלנו לשריפות.
<שחר איילון: ממוצע הזמנים שלנו ירד מאד בתגובה.
<שחר איילון: כמות ההרוגים במדינת ישראל בשירפות היתה במשך עשור 30,35 כל שנה.
<שחר איילון: בשנים האחרונות, ב-2012 ירדנו ל-23 וב-2013, ועד לרגע זה, הקש בעץ או כל ברכה אחרת - אנחנו עם שישה הרוגים.
<שחר איילון: זאת אומרת, התוצאות העסקיות שלנו היום מהטובות בעולם.
<שחר איילון: לכן, אני אומר שכל אגורה שתשקיעו אתם בכבאות, מבחינת העובדים - הם עושים טיח, הם עושים גבס, הם עושים את כל השיפוצים בעצמם, מתקנים את המכוניות בעצמם.
<שחר איילון: הוועד עושה לי בלגן אבל כל אחד מהם עושה ארבעה תפקידים.
<שחר איילון: הוא קצין מחשוב, הוא גם לוחם אש, הוא גם אחראי על ההדרכה, גם אחראי על הבטיחות ובטח שכחתי את אחד הדברים.
<שחר איילון: כל אחד מהם עושה איזה ארבעה תפקידים - -
<קריאה: וגם ועד.
<שחר איילון: - - הם עושים את זה באהבה אבל הם גם שואלים אותי: רגע, עד מתי?
<שחר איילון: מה אתה רוצה מאתנו?
<שחר איילון: כמה פעמים אנחנו יכולים לרוץ ונשארים אחרי המשמרת והולכים להדרכות ועושים הרבה מאד דברים.
<שחר איילון: באמת, עובדים מאד קשה.
<שחר איילון: אני גאה בהם אבל מצד שני, צריך גם לטפל בהם.
<שחר איילון: אנחנו לא משרד ממשלתי רגיל, אני לא משרד התחבורה.
<שחר איילון: אני לא יכול לעמוד בקצב הזה של מהירות כי אני ארגון שמחר בבוקר צריך להגיב מיד.
<שחר איילון: אני מסכים עם איגוד התעשיינים, אנחנו הלכנו הרבה מאד לקראתכם.
<שחר איילון: מצד שני, הלכנו למקומות שבעבר הכבאות היתה הולכת איפה שיש כסף.
<שחר איילון: היו רצים למספרה, עושים סיבוב קצר, מחייבים על ה-70,80 מטר.
<שחר איילון: אנחנו הולכים היום ליערות.
<שחר איילון: העץ לא משלם.
<שחר איילון: אנחנו הולכים לבניינים גבוהים, שזה ועדי בתים.
<שחר איילון: זה לא רישוי עסקים והם לא משלמים כי חשוב לנו בבניינים גבוהים - תחזוקת הבניינים שם חשובה לנו.
<שחר איילון: בנייני "עמידר", בנייני הרכבת.
<שחר איילון: אנחנו נמצאים שם היום ושם אין כסף.
<שחר איילון: זאת אומרת, אנחנו הולכים איפה שחשוב לכבאות ולא איפה שחשוב הכסף.
<שחר איילון: ישבתי עם השלטון המקומי והם אומרים: תשמע, אנחנו עושים פה מרתון.
<שחר איילון: מה יהיה עם הכבאים?
<שחר איילון: הם אומרים: כמה שטח עיר, התארגנות, 700 מטר לפה, 700 מטר לפה.
<שחר איילון: תכפיל את זה, 35 אלף שקל על המרתון.
<שחר איילון: איך מרתון?
<שחר איילון: בריצה הנעליים יעלו באש?
<שחר איילון: הוא אומר: סליחה, זה בחוק.
<שחר איילון: שטח ההתארגנות שלך, אנחנו הכנסנו את זה רק לשטח של הבמות והמבנים.
<שחר איילון: זאת אומרת, צמצמנו מאד מול ארגוני הספורט, מול השלטון המקומי ואנחנו ממשיכים בדרך הזאת.
<שחר איילון: בתי הספר – אני הצעתי למשרד החינוך, ואנחנו לא רוצים להיות גובים על כל בית ספר חדש ועל כל גן ילדים.
<שחר איילון: בואו תנו סכום גלובאלי, שנתי, ממשרד החינוך אלינו.
<שחר איילון: כמובן שזה בסוף נגמר במאזנים של האוצר.
<שחר איילון: תנו לנו 30 מיליון שקל לשנה ותקבלו ביטוח לכל בתי הספר, לכל גני הילדים.
<שחר איילון: אותו דבר עם משרד הביטחון – באנו למשרד הביטחון ואמרנו: חבר'ה, 30 מיליון שקל על כל בסיסי צה"ל, על כל המחנות, על כל הארגונים שמשרד הביטחון אחראי.
<שחר איילון: על קמ"ן ועל השב"כ ועל כולם.
<שחר איילון: סכום אחד, 30 מיליון שקל.
<שחר איילון: זו פעם אחרונה שראינו אותם, אגב.
<שחר איילון: שמעו את זה.
<שחר איילון: .. כי אני אומר להם: אתם מקבלים מאתנו ביטוח, אנחנו נגיע לכל מקום, נבדוק כל מקום אבל שיהיה סכום גלובאלי אחד ושלא נצטרך כל הזמן להיות גובים.
<שחר איילון: כל מה שאתם מדברים על זה כאוצר, אני מעסיק עשרות אנשים בגביה, עורכי דין.
<שחר איילון: אנשים לא משלמים, גביה חוזרת, תיאומים בין המרכבה ובין השלהבת, בין השלהבת ובין המג'יק.
<שחר איילון: אני נציב לא הכבאות, נציב הגביה הארצית.
<שחר איילון: אני כל היום עוסק בגביה.
<שחר איילון: ביום שלם שלי, 10% עניינים מקצועיים ושאר הדברים - לחפש את הכסף.
<שחר איילון: את זה צריך לסכם ולעשות הסכמים גלובאליים על הגביה.
<שחר איילון: על מוסדות החינוך וכל הפסיליטי הזה, נגיע להסכם גלובאלי.
<שחר איילון: פעם בשנה הסכום הזה עובר ממשרד למשרד, ואני יודע שהמערכת שלי מוגנת.
<שחר איילון: אני לא יכול כל הזמן לחפש את הכסף.
דוד אזולאי: אני מבקש גם את ההתייחסות של היועצת המשפטית של הוועדה לגבי הענין של גביה מאזרחים תמורת שירות שמקבלים משרותי הכבאות.
<עידו בן יצחק: החוק מאפשר את זה.
<שחר איילון: כבוד היושב ראש, תראה: אמר את זה נציג האוצר, כל הגביה המבצעית שלנו מגיעה ל-13,14 מיליון שקל.
<שחר איילון: אמרנו: חבר'ה, אם זה סכום כל כך קטן מול 1.25 מיליארד שקל ועוד ה-800 אלף שקל המשכורות שלנו, בואו נוותר על זה, בואו לא נטריד את האזרחים.
<שחר איילון: פשוט נוותר על זה ולא תהיה גביה מבצעית.
<שחר איילון: אני בא לבן אדם, מכבה לו את האש ובשביל 10 מיליון שקל לא צריך למרמר גם אותנו, גם אותם.
<שחר איילון: הם לא משלמים לפעמים ואני רודף אחריהם.
<שחר איילון: לפעמים זה הולך לעורכי דין פרטיים, הם מוציאים להם מכפלות - -
דוד אזולאי: ואחר כך אתה יוצא כמו מד"א, שיכתבו עליך שאין לך ברירה.
<שחר איילון: כבר כותבים.
<דודו אטדגי: הם מפחדים להתקשר - - -
<קריאה: הם לא מתקשרים, הם מפחדים להתקשר שלא נבוא אליהם - - -
<קריאה: הם לא מתקשרים כי הם מפחדים שיחייבו אותם.
<שחר איילון: הם לא מתקשרים לשריפות.
<שחר איילון: אתה שואל בן אדם ושואל: ראית אש, למה לא התקשרת?
<שחר איילון: הוא אומר: כי יתפסו את המספר טלפון שלי ויחייבו אותי.
<אסף וסרצוג: אבל החוק מחייב את בעל הנכס.
<שחר איילון: מי זה בעל הנכס?
<שחר איילון: מינהל מקרקעי ישראל לא מעביר לנו את מסד הנתונים שלהם של בעלות על מקרקעין.
<שחר איילון: שלחנו וכתבנו וכולי.
<שחר איילון: לא נפתח את זה כאן לדיון, לא נטריד את היושב ראש.
<שחר איילון: כל היום אני מתעסק עם זה ולכן, אתם צודקים, זאת הנקודה.
<שחר איילון: אם אתה מוותר על האגרה של 10,15 מיליון שקל האלה, אתה עושה חסד לכולם.
<עידו בן יצחק: עודד, אתם מתקינים תקנות חדשות בענין הזה?
<עודד ברוק: התקנות של הנחות מאגרות נמצאות על שולחן משרד האוצר.
דוד אזולאי: יש שם התייחסות לגביה המבצעית?
<עודד ברוק: אני אומר:
<עודד ברוק: התקנות של הנחות הן אך ורק הנחות, ואך ורק בקשר לגביה מבצעית.
<עידו בן יצחק: אבל גם גובה האגרה, לפני שאתה בודק את ההנחות, גם קביעת גובה האגרה צריכה להיות בתקנות.
<עודד ברוק: קביעת גובה האגרה קבועה כבר בתקנות.
<שחר איילון: אנחנו משתמשים בתקנות הישנות.
<עידו בן יצחק: נכון, אבל אם רוצים, יכולים לתקן תקנות חדשות או לתקן את התקנות הישנות, שלא תהיה אגרה כזאת.
<עודד ברוק: בשביל זה אני צריך לעבור דרך גופים שאני אצטרך להסביר להם מאיפה אני מביא מקור תקציבי.
<שחר איילון: אני צריך לבוא ולהגיד להם: רבותי, אם אני מוריד 10,15 מיליון שקל אגרות מבצעיות, מאיפה אני מביא את זה?
<עודד ברוק: ביום שני הבא הדיון באוצר.
<דוד דהאן: בתוספת של 20 אגורות בארנונה אפשר לכסות את זה.
דוד אזולאי: לא, לא, תודה רבה.
דוד אזולאי: אף ראש רשות לא ילך על זה.
דוד אזולאי: ראינו איך זה התחיל עם השמירה.
דוד אזולאי: ברוך השם, האזרח לארג', שייקחו ממנו.
דוד אזולאי: מכל הכיוונים ייקחו ממנו.
דוד אזולאי: בשום אופן לא.
<שחר איילון: אז בא תשמע: עיריית גבעתיים גבתה את זה, בית המשפט העליון ביטל את זה והם היו צריכים להחזיר את הכסף לאזרחים על האגרות המבצעיות.
<שחר איילון: אני אומר לך שהאזרחים לא אוהבים אותנו, הם לא מדווחים לנו, הם לא מתקשרים אלינו לדווח על שריפה כי הם יודעים שמאחורי הדיווח הם יקבלו שובר תשלום.
דוד אזולאי: כן אדוני.
<גבי גניש: אני 35 שנה בכבאות, טפסר, מנהל מדור הדחה וחקירות במכבי אש ירושלים.
<גבי גניש: ישבתי בהרבה וועדות ושמעתי הרבה מאד פעמים את נושא המעבר לשירות ממלכתי.
<גבי גניש: בוועדות הראשונות שישבתי שמעתי לצערי על תחנות שהיו מאוישות עם אדם אחד.
<גבי גניש: אמרתי לאותו יושב ראש באותו ישיבה: אדוני, כבאי אחד לא יכול לעשות הרבה בשכונה גדולה כי אם הוא יוצא לבד, אז הוא מפספס את הדבר העיקרי ביותר בשריפה - זה לתפוס אותה בזמן כדי לכבות אותה אפילו עם כוס מים.
<גבי גניש: אדם אחד שצריך לרוץ גם להביא ציוד וגם להזעיק עזרה וגם לפרוץ דלת ולהציל נפשות, הוא לא יצליח בחיים לעשות את זה לבד.
<גבי גניש: ואז הם התבססו על מתנדבים.
<גבי גניש: והנה, ברוך השם, עברנו לשירות הממלכתי שכל כך שאפו אליו, אז אמרנו שבטח יהיה יותר טוב בשירות ממלכתי.
<גבי גניש: לכן, אני פונה אליך אדוני היושב ראש, הגוף הזה הוא גוף ייחודי, הוא גוף שעוסק בהצלת נפש.
<גבי גניש: עם כל הכבוד לאוצר, אני שומע את הדברים.
<גבי גניש: אין שום דבר שיכול למנוע מהגוף הזה לקבל תקציבים או כל דבר אחד בסדר עדיפות ראשונה כי פקידי ממשלה קמים בבוקר לעבודה למשרד, אבל הם לא הולכים להציל נפש.
<גבי גניש: אנחנו עוסקים בהצלת נפש ורכוש ולכן, מאד חשוב מה שאומר פה נציב הכבאות, שהיה לי הכבוד והעונג להכיר אותו עוד במשטרה.
<גבי גניש: אני אומר לך, אדוני היושב ראש, לנו אין שעות.
<גבי גניש: אנחנו מתעוררים ב-2:00,3:00,4:00,5:00, לא משנה מתי.
<גבי גניש: פקיד ממשלתי שם את השעון, מתעורר בשבע ובא לעבודה.
<גבי גניש: לא יינזק כלום אם הוא יאחר בחצי שעה.
<גבי גניש: אנחנו, החצי שעה הזאת בעוכרינו כי אם לא נתפוס את השריפה בזמן, יעלה לנו מאד ביוקר כי חבל, יכולים לאבד שם חיים וזה חבל.
<גבי גניש: עד היום, שזה כבר 10 שנים שפרשתי, אני רואה שריפה, אני עולה כמו משוגע כדי לראות אולי אני עוד אספיק לחלץ את הלכודים מהשריפה כי לרכוש יש מחיר אבל לחיי אדם אין מחיר.
<גבי גניש: לכן, אין פה משחקים לא בתקציבים ולא בשום דבר אחר.
<גבי גניש: מה שצריך, חד וחלק להראות שהמעבר לשירות ממלכתי הוא אכן השיקול הנכון, והשריפה בכרמל, עם כל הכבוד לראש הממשלה, אני לא פוסל את החוכמה שלו אבל אני לא הייתי רוכש מטוסים לפני שהיית עושה פסי אש ביערות.
<גבי גניש: לא הייתי רוכש ספינות לפני שהייתי שם הידרנטים ביערות או שממנה יערנים, מכשיר אותם להיות כבאים והם הראשונים שיכולים לגלות את השריפה.
<גבי גניש: הם יכולים לכבות אותה בלי שיזעיקו את מכבי אש.
דוד אזולאי: הסיפור של המטוסים הוא לדיון בפני עצמו.
<גבי גניש: אז לכן, אני מציע שכדאי הרבה מאד להתייעץ עם אנשי מקצוע כי כשמדברים עם אנשי מקצוע, הם לא רק שומעים אלא הם גם מבינים.
<גבי גניש: תודה.
דוד אזולאי: רבותי, לפני שאגש לסיכום הדיון אני רוצה לבקש לקיים פה דיון נוסף עם נציגות של תאגידי המים.
דוד אזולאי: אבקש את החשב הכללי של משרד האוצר שיופיע כאן, בפנינו, ויסביר לנו למה עדין לא מאשרים אלא אם תיפתר הבעיה ופה בעצם אני גם מבקש ממך, אדוני הנציב, את התערבותך בענין הזה.
דוד אזולאי: אם הבעיה הזאת תיפטר, מה טוב ואם לא - אקיים דיון נוסף פה.
דוד אזולאי: אני עומד על כך ואני גם מבקש מנציג משרד האוצר להעביר לנו רשימה של התקנים שהוסיפו בחשבות בשל המעבר מתאגידים או איגודים לרשות כבאות ארצית.
דוד אזולאי: אני מבקש את נציג חשב השכר, שיופיע פה בדיון הבא.
דוד אזולאי: אני רוצה לדבר על נושא השכר של לוחמי האש.
דוד אזולאי: הכנת התקנות – עודד, מתי אתם אמורים לסיים את הכנת התקנות?
<עודד ברוק: התקנות שאנחנו מדברים עליהן זה הנחה מאגרות מבצעיות, וזה כרגע נמצא באוצר כיוון שהם לא אישרו לנו את הנוסח, והדיון קבוע ליום שני הבא.
<עודד ברוק: אחרי יום שני הבא.
דוד אזולאי: בא נקבע איזה שהוא תאריך.
<עודד ברוק: אני אעדכן את עידו.
דוד אזולאי: אז אני מסתפק בהודעה שלך ואני כרגע לא קובע תאריך.
דוד אזולאי: אני אבקש עדכון בענין הזה.
דוד אזולאי: הדבר האחרון – נושא השכר אמרתי, תאגידי המים.
דוד אזולאי: אני חושב שאלה הנושאים בעיקר שהייתי רוצה לקיים עליהם דיון אבל הייתי מבקש להזמין את כל הנציגים.
דוד אזולאי: אני גם מבקש לקבל את המסמך שביקשתי מנציג משרד האוצר, שיעבירו לנו אותו.
דוד אזולאי: אני רוצה לדעת בדיוק בכמה.
דוד אזולאי: נזכרתי, הדבר האחרון – עודד, הייתי מבקש חוות דעתך בענין של גביה מבצעית מאזרחים.
דוד אזולאי: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלכם לענין הזה לפני שנחיל חקיקה.
דוד אזולאי: אני רוצה לשמוע מכם מה אתם אומרים על הענין הזה.
<עודד ברוק: אין מניעה.
<שחר איילון: אני אומר שאני חושב שצריך להפסיק עם הדבר הזה, זה שירות שהאזרח צריך לקבל - -
דוד אזולאי: אבל כרגע זה מופיע בחוק, נכון?
דוד אזולאי: אתם גובים על פי חוק, אז המשמעות היא שינוי חקיקה.
<שחר איילון: נכון.
דוד אזולאי: אני אדאג לכך שחברי ועדת הפנים יכינו הצעת חוק בענין הזה.
דוד אזולאי: אני אומר לכם, אני זוכר את הענין הזה.
דוד אזולאי: ישבנו כאן בדיונים, הנושא הזה עלה והיתה החלטה לא לגבות מאזרחים.
<עידו בן יצחק: דובר, אדוני היושב ראש, זה עלה בעיקר בהקשר של טילים ופעולות איבה ולכן, בענין הזה - -
דוד אזולאי: אתה יודע, אני מוכן לשאול את האנשים שישבו בדיון, אולי זכרוני מטעה אותי אבל אפשר לשאול.
דוד אזולאי: אני חושב שלא.
דוד אזולאי: אני חושב שהיתה החלטה לא לגבות.
דוד אזולאי: זה אחד הרעיונות היפים.
דוד אזולאי: מה יצא לאזרח מכל זה אם אז הוא שילם וגם היום הוא משלם?
דוד אזולאי: אז מה הואילו חכמים בתקנתם?
דוד אזולאי: רבותי, תודה רבה לכולם.
מירי רגב: אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בסוגיית הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 48) (מניעת נזקי שביתת רעב).
מירי רגב: אני מבקשת להודות לכבוד השר לביטחון פנים שהגיע בימים טרופים אלה ולעורך דין רז נזרי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: אני מבקשת לפתוח את הדיון ולחזק את ידי משפחות החטופים על ידי ארגון החמאס, משפחתו של גיל-עד שער בן 16 מהישוב טלמון, משפחתו של נפתלי פרנקל בן ה-16 מהישוב נוף אילון, ומשפחתו של אייל יפרח בן ה-19 מהישוב אלעד.
מירי רגב: אני מתפללת יחד עם עם ישראל לחזרתם של הנעדרים בשלום הביתה ובהזדמנות הזאת אני מבקשת גם להודות ולחזק את ידי מערכת הביטחון, משרד הביטחון, צה"ל, שב"כ, ומשטרת ישראל על כל המאמצים שהם עושים כדי להחזיר את הנערים בשלום הביתה.
מירי רגב: שביתת הרעב של האסירים הביטחוניים היא דבר מוכר לנו והוא לא דבר זר.
מירי רגב: שביתות רעב של אסירים ביטחוניים בעצם היא דרך של מחאה בכוונה ליצור תסיסה ברחוב הערבי, ליצור תסיסה בבתי הכלא ולערער על סמכותה של מדינת ישראל.
מירי רגב: תופעת הטרור לא נגמרת ברחוב הפלשתיני והיא לא נגמרת בחטיפות ובפיגועים אלא היא גם חלק ממה שקורה בתוך בתי הכלא ובקשר שיש בין אסירים ביטחוניים טרוריסטיים לבין הטרור מחוץ לחומות הכלא.
מירי רגב: חומות הכלא לא מפרידות בין טרור כזה לטרור שהוא גם סוג של שביתת רעב שמנסה לכפות על מדינת ישראל לקבל החלטות לא בדרך של חקיקה או רציונל או דרך של ניהול בתי הסוהר כפי שהנציב או השר חושב שצריך לנהל אותם.
תמר זנדברג: מעצר מינהלי זה גם טרור?
מירי רגב: לפי החוק הבין-לאומי שאת כל כך אוהבת אותו, בוודאי הוא גם טרור.
מירי רגב: הוא למנוע את החטופים הבאים.
מירי רגב: תלמדי משהו על מעצר מינהלי בטרור.
תמר זנדברג: עשר שנים?
תמר זנדברג: 14 שנים?
מירי רגב: הרוצחים והטרוריסטים שחוטפים ילדים, נערים בני 16.
מירי רגב: מספר האסירים הביטחוניים ששובתים רעב הוא 105, מתוכם שבעים אסירים שובתים יותר מחמישים ימים.
מירי רגב: אנחנו נקיים את הדיונים בשאלות ששאלה אותי גם היועצת המשפטית של הוועדה מירי שמלווה אותנו וגם נועה שהיא היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה.
מירי רגב: אנחנו נשאל מה עשו בשירות בתי הסוהר עד לחקיקת החוק הזה.
מירי רגב: החוק הזה יחוקק והוא יבוא למליאה ביום שני להצבעה.
דב חנין: ביום שני?
מירי רגב: ביום שני להצבעה.
מירי רגב: יש לך מספיק ימי עבודה.
מירי רגב: יש לך שבוע ימים.
מירי רגב: זה לא חוק הבנייה, תיקון 101, אלא זה חוק של 12 סעיפים ואפילו אתה ואני יכולים לקרוא אותו תוך יום אחד ולהכין הסתייגויות.
מירי רגב: החוק הזה יבוא להצבעות ביום שני והוא יעבור ביום שני אבל אנחנו נשאל שאלות קשות גם את שירות בתי הסוהר ונשאל מה הם עשו ומה הם עושים עד ליישום החוק הזה ברגע שהוא יאושר, האם הם פועלים על פי הפקודות הפנימיות שלהם שכאשר יש שביתת רעב – לא משנה של איזה אסיר, בין אם הוא פלילי ובין אם הוא ביטחוני - אחרי שהאסיר החזיר ארבע ארוחות לשירות בתי הסוהר כאשר מרגע זה הוא נקרא שובת רעב.
מירי רגב: קרי, אחרי 24 שעות צריכה להיות פקודה מסודרת שאומרת מה עושים עם אותו אסיר, האם מכניסים אותו לבידוד, האם מורידים לו את ההטבות, האם מורידים לו את כל מה שצריך.
<קריאה: מכניסים אותו לכלא בלי משפט.
באסל גטאס: את חושבת שאת האכזרית היחידה במדינה?
מירי רגב: אני לא אכזרית.
מירי רגב: הטרוריסטים הם יותר אכזריים.
באסל גטאס: כל מה שאת אומרת עכשיו לא קשור לחוק.
מירי רגב: התפקיד שלנו הוא לוודא ששירות בתי הסוהר ימצה את כל הדרכים שלו לגרום לאותו אסיר לאכול ומרגע שהבנו שיש סכנה לבריאותו עת האסיר נמצא תחת אחריות שירות בתי הסוהר, אז יאכילו אותו בכוח.
באסל גטאס: את כל כך הומנית.
מירי רגב: אני באופן אישי סבורה שיש לאפשר לאסיר ביטחוני לממש את הבטחתו ואם הוא רוצה לא לאכול, שלא יאכל.
מירי רגב: אני אישית כך סבורה, גם עד שיגיע למוות אם זה מה שהוא רוצה, אבל משום שאני חלק מהקואליציה ואני חלק מהממשלה הזאת, ויש הצעת חוק של הממשלה, אני אעביר אותה.
מירי רגב: אני באופן אישי, את דעתי שמעת אבל כיושבת ראש ועדה אני מיישמת ומביאה לידי ביטוי את הצעת החוק שהממשלה מביאה.
מירי רגב: אני סבורה שהצעת החוק הזאת שמורכבת צריכה לבוא עם האיזונים המתאימים ואת האיזונים המתאימים אנחנו נביא לידי ביטוי כאן במהלך הדיונים בחוק.
מירי רגב: במהלך השעתיים הקרובות נקיים דיון בהצעת החוק, עד שעה 12:00, ומשעה 4:00 אחר הצהרים עד 9:00 בערב.
מירי רגב: מחר נקיים דיון משעה 12:00 בצהרים.
תמר זנדברג: המליאה נפתחת בשעה 4:00 עם חקיקה ולא עם הצעות לסדר או משהו כזה.
מירי רגב: את התלונות את יכולה להפנות ליושב ראש.
תמר זנדברג: בהחלט נפנה ליושב ראש בשם כמה חברי כנסת שיושבים כאן.
תמר זנדברג: אני רוצה לציין לפרוטוקול שבשעה 4:00 המליאה נפתחת עם הצעות חוק ולא עם הצעות לסדר.
תמר זנדברג: חברי הכנסת צריכים לבחור בין מילוי חובתם להצביע על הצעות חוק במליאה לבין מילוי חובתם לשבת כאן בוועדה.
מירי רגב: אין היום הצעות חוק כול אי אמון.
מירי רגב: הצעות החוק שמגיעות היום הן הצעות חוק בהסכמה.
מירי רגב: כך הבנתי, אבל זה לא משנה.
מירי רגב: יש לנו אישור מיושב ראש הכנסת ולכן אנחנו נקיים את הדיונים מהשעה 4:00 אחר הצהרים, מחר מהשעה 12:00 עד שעה 4:00 ומשעה 5:00 עד השעה 9:00-10:00 בלילה, עד שנסיים את הנושאים המרכזיים של החקיקה.
מירי רגב: כפי שאמרתי, החוק הזה יבוא לאישור בהצבעות ביום שני הקרוב ולכן כולנו נעשה את כל המאמצים כדי לאשר את הצעות החוק.
מירי רגב: אני מקיימת את הדיונים האלה כדי לשמוע את כל חברי הכנסת, את כל ההסתייגויות שיהיו להם, את הארגונים הרלוונטיים וכדי לראות מה מתוך ההתייחסויות נוכל ליישם בחוק ומה נוכל להסביר ולומר למה ההתייחסויות האלה לא מתאימות להיות חלק מהחוק.
עפו אגבאריה: אם החוק יעבור, לשם מה לשמוע את כולם?
מירי רגב: יהיה לך זמן לדבר היום ומחר.
מירי רגב: יש לך הרבה זמן לדבר.
עפו אגבאריה: זה שהחוק יעבור ביום שני, לא דמוקרטי.
מירי רגב: אני מבקשת מכבוד השר להסביר את רציונל החוק שאתה מוביל ואתה בעצם הבאת אותו לוועדת השרים כהצעת חוק ממשלתית אותה העברתם לכנסת לאחר החלטת ועד השרים לחקיקה.
מירי רגב: לאחר מכן רז נזרי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ייתן לנו את ההיבטים החוקתיים עליהם נשענת הצעת החוק הזאת ולאחר מכן נעבור להקראת החוק על ידי היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים ולהתייחסות חברי הכנסת שיירשמו בבקשה אצל מנהלת הוועדה, כמו גם נציגי הארגונים השונים שהגיעו לכאן.
מירי רגב: בבקשה להירשם בצורה מסודרת אצל מנהלת הוועדה.
יצחק אהרונוביץ': בוקר טוב גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדיי.
יצחק אהרונוביץ': אני נמצא כאן מתוך הכרת החשיבות של הדיון.
יצחק אהרונוביץ': כרגע למעשה אנחנו נמצאים בתוך אירוע קשה מאוד של חטיפת שלושה נערים.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו למעשה עושים את הכול כדי להחזיר את החטופים הביתה.
יצחק אהרונוביץ': יש אלפי חיילים, שוטרים, שירות הביטחון הכללי שעושים את כל המאמצים להחזיר את החטופים.
יצחק אהרונוביץ': מי שביצע את החטיפה זה ארגון הטרור החמאסי וכמובן האחריות מוטלת על הרשות ועל אבו-מאזן.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו נעשה את הכול להחזיר אותם.
יצחק אהרונוביץ': אני בקשר עם המשפחות ובגלל חשיבות הדיון הגעתי לכאן כדי לומר מספר דברים.
עפו אגבאריה: זה רלוונטי, הדברים על אבו-מאזן?
יצחק אהרונוביץ': לגבי הנושא של תחילת השביתה.
יצחק אהרונוביץ': שביתת הרעב התחילה ב-24 לאפריל.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו נמצאים ביום ה-54 לשביתה.
יצחק אהרונוביץ': הגענו לשיא של השביתה, שזה ב-1 ביוני, עם 287 שובתים מתוכם היו 193 שפוטים ו-94 מינהליים.
יצחק אהרונוביץ': נכון להיום אנחנו עם 105 שובתי רעב.
יצחק אהרונוביץ': כלומר, יש ירידה, אי אפשר להגיד ירידה גדולה, ואנחנו נמצאים עם 94 מינהליים ששובתים ו-11 שפוטים.
יצחק אהרונוביץ': מתוכם מאושפזים 82 שובתים ב-11 בתי חולים בארץ.
יצחק אהרונוביץ': מאחר וזאת לא השביתה הראשונה וכבר היו מספר שביתות רעב, פיתחנו נהלים אצלנו במשרד יחד עם שירות בתי הסוהר, משרד המשפטים, משרד הבריאות ויתר המשרדים כדי לראות מה עושים ברגע שאנחנו מגיעים למספר רב של ימים, איך מפנים אותם לבתי חולים ואיך מאשפזים אותם.
יצחק אהרונוביץ': הם נמצאים שם תחת השגחה.
יצחק אהרונוביץ': צריך להבין שההשגחה שם היא בטיפול רפואי כאשר הם תחת בית החולים ושנית, צריך לשמור עליהם כי הם עצורים, גם מינהליים וגם שפוטים.
יצחק אהרונוביץ': זאת מעמסה כבדה מאוד על שירות בתי הסוהר אבל אנחנו נתמודד אתה.
יצחק אהרונוביץ': לגבי הצעת החוק.
יצחק אהרונוביץ': הצעת החוק כפי שהיא נקראת היא מניעת נזקי שביתת רעב של אסירים ואני מבקש לא לתת לה שם אחר כי זה השם שנקבע וכך אנחנו רואים את הדברים.
יצחק אהרונוביץ': מטרת החוק היא למנוע מהאסירים או מארגוני פח"ע להפעיל לחץ על מדינת ישראל באמצעות שביתת הרעב.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר את זה בצורה ברורה וחדה.
יצחק אהרונוביץ': מנסים להפעיל לחצים על ממשלת ישראל, עלי ועל שירות בתי הסוהר באמצעות השביתה כדי להשיג כל מיני מטרות, אם זה למנוע את המעצרים המינהליים או יש גם שפוטים שמבקשים הקלות כאלו ואחרות.
יצחק אהרונוביץ': היו שביתות, במהלך השביתות שהיו היו התקדמויות והיו בעבר גם שחרורים עקב כל מיני לחצים כאלה ואחרים.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שזה לא נכון אלא צריך להמשיך במגמה.
יצחק אהרונוביץ': מי שרוצה לשבות, שישבות, אבל צריך לתת להם את כל המעטפת כדי לאפשר את השביתה כפי שהיא החליטו עליה ולא אנחנו.
יצחק אהרונוביץ': זה לא שפתאום נולד חוק אלא אנחנו למעשה קיימנו מספר רב של דיונים עם כל מי שצריך כדי באמת לתת הצעת חוק שתיתן סמכות לגורם המינהלי להפסיק את שביתת הרעב כפי שאנחנו המלצנו.
יצחק אהרונוביץ': ידידי רז נזרי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, חשב אחרת והרחיב את הדברים וזה בסדר גמור.
יצחק אהרונוביץ': נשמעו כל גורמי הממשלה הרלוונטיים.
יצחק אהרונוביץ': יש כאן גיבוש של החלטת ממשלה.
יצחק אהרונוביץ': במסגרת ההצעה הזאת זימנו את כל הגורמים ושמענו את כל מי שהיה לו מה לומר.
יצחק אהרונוביץ': מי שבסוף הכריע וקבע שההצעה הזאת היא טובה, קיבלנו את אישור היועץ המשפטי לממשלה ונמצא פה המשנה שלו שיאמר את דברו.
יצחק אהרונוביץ': האינטרס של המדינה הוא שאף אסיר לא ימות כתוצאה משביתת רעב.
יצחק אהרונוביץ': אני נמצא בהתקפה לא פשוטה ואומרים לי שאם הם רוצים, שימותו.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שהאינטרס של המדינה הוא שלא ימותו ואני אומר שהאינטרס הוא שאף אסיר לא ימות כתוצאה משביתת הרעב ואכן אנחנו לא מעוניינים בזה.
יצחק אהרונוביץ': לכן אנחנו מקדמים את החוק הזה.
יצחק אהרונוביץ': החוק אינו מיועד להזין את האסירים בכפייה אלא מיועד למנוע נזקי שביתת רעב שלהם וכשמו כן הוא.
יצחק אהרונוביץ': את הדברים האלה צריך להבין.