GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: אני לא יודעת מאיפה הם הביאו את זה.
מירי רגב: לא קנס ולא שום דבר אחר.
מירי רגב: כמו עובד ציבור.
<תומר רוזנר: אני רוצה להגיד לכם עוד דבר שעליכם לדעת ואתם צריכים להחליט לגביו.
<תומר רוזנר: כשעסקנו בנושא הקבורה ורכישת חלקות קבר, מצב שבו גם כן נגבו סכומים שמעבר- - -
מירי רגב: היא הציגה את זה ולא קיבלנו את זה.
<רוני טיסר: בשונה מן הנוסח שמונח לפניכם, התחילה היא "120 ימים" ולא "60 ימים" מיום פרסום החוק.
מירי רגב: למה 120 ימים?
מירי רגב: מי אמר לך שב-120 הימים האלה יהיו לנו כבר תקנות?
מירי רגב: מה זאת אומרת "120 ימים"?
מירי רגב: ברגע שזה עבר לוועדה, עם כל הכבוד לחברת הכנסת מועלם, אנחנו קובעים.
מירי רגב: החוק הזה, גם אם יאושר, לא ימומש כל עוד לא נאשר את התקנות.
מירי רגב: מבחינתי אני לא יודעת איך כותבים כך חוק ואיך מביאים אותו לאישור אבל צריך שיהיה ברור שהחוק הזה יאושר רק אחרי שוועדת הפנים והגנת הסביבה תאשר את התקנות.
<תומר רוזנר: "ייכנס לתוקף".
<תומר רוזנר: לא "יאושר".
שולי מועלם-רפאלי: ייכנס לתוקף.
שולי מועלם-רפאלי: לא דיברתי פה על אישור.
שולי מועלם-רפאלי: הרי התחילה של החוק, כאשר דיברתי על 120 ימים- - -
מירי רגב: תחילה של חוק זה תחילת תוקף החוק.
<תומר רוזנר: נכון, אבל ב-120 הימים האלה השר יביא תקנות.
מירי רגב: ואם השר לא יביא אותן?
שולי מועלם-רפאלי: אם הוא לא יביא אז החוק לא ייכנס לתוקף.
מירי רגב: אם השר לא מביא את התקנות בתוך 120 ימים מה קורה עם החוק?
<רוני טיסר: אסביר.
<רוני טיסר: החוק נכנס לתוקף ויש איסור מוחלט על קבלת תמורה.
<אילנה מזרחי: הווה אומר, מקום שאין הגדרת תפקיד לרבנים הנפגעים העיקריים הם בני הזוג, כיוון שכל עוד אין הגדרת תפקיד לרב בני הזוג- - -
שולי מועלם-רפאלי: אז מה נעשה?
דוד אזולאי: לכן אמרתי שעדיף להצביע על התקנות לפני ההצבעה על הצעת החוק.
מירי רגב: אני מבקשת לא לבלבל אותי עם תחילת פקיעה ותחילת אישור, אלה מונחים משפטיים שרק בלבלו אותי.
מירי רגב: מה שאמרתי הוא בדיוק מה שהתכוונתי.
מירי רגב: החוק הזה ייצא לפועל, כלומר ייכנס לתוקף, רק לאחר אישור תקנות בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
מירי רגב: תפקידך לדאוג שהשר יביא כמה שיותר מהר את התקנות.
מירי רגב: אתם באותה מפלגה הרי.
שולי מועלם-רפאלי: אבל גברתי, את לא רוצה למסגר את זה בימים?
שולי מועלם-רפאלי: לתת תמריץ מעבר לעבודה שלי?
מירי רגב: אני מאוד רוצה לתת לזה תמריץ אבל אם אני אתן תמריץ ובסוף הוא לא יביא בזמן הזה את התקנות זה אומר שהחוק הזה רק יעשה רע לבני הזוג.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שלא.
שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר להשאיר את זה כך.
שולי מועלם-רפאלי: בהתחלה דיברנו על 60 ימים והסכמתי ל-120 ימים.
שולי מועלם-רפאלי: אני הצעתי "120 ימים".
מירי רגב: משרד הדתות, בתוך כמה זמן לדעתכם השר יכול להכין תקנות?
<אילנה מזרחי: תלוי מאוד במה שחברי הוועדה יביאו לדיון.
<אילנה מזרחי: ככל שאתם מרחיבים – עכשיו ביקשתם להרחיב את התשלום, זה משהו שמצריך בדיקה מעמיקה מאוד.
מירי רגב: לפי מה שאמרנו עכשיו – התשלום, האזור.
<אילנה מזרחי: אני לא יודעת להגיד לך ככה ב"שלוף" תוך כמה זמן נוכל להכין תקנות.
מירי רגב: את יודעת מה, שכנעת אותי.
מירי רגב: "60 ימים".
מירי רגב: תכינו תקנות.
<אילנה מזרחי: חברת הכנסת רגב- - -
מירי רגב: תלמדי איך באים אליי לוועדה.
מירי רגב: אני לא יושבת-ראש ועדה שאתם יכולים לבוא ולשחק איתה.
מירי רגב: אני יושבת-ראש ועדה שמתכוונת שאתם תתייחסו ברצינות להצעת החוק הזאת.
מירי רגב: אני רוצה שזוגות צעירים לא ישלמו יותר מ-700 שקלים עבור הנישואין.
מירי רגב: הבנת?
<אילנה מזרחי: - - -
שולי מועלם-רפאלי: אם הסכמתי ל-120 ימים, למה לא אמרתם לה את זה?
<אילנה מזרחי: אמרנו.
מירי רגב: אנחנו ניגשים להצבעה.
מירי רגב: מי בעד הצעת החוק כפי שהבאנו אותה עכשיו?
מירי רגב: נמנעים – אין הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – איסור קבלת תמורה בעד עריכת נישואין), התשע"ד-2014, כפי שנוסחה בוועדה, נתקבלה.
מירי רגב: בעד מירי רגב, שולי מועלם-רפאלי ותמר זנדברג.
מירי רגב: שניים נגד.
מירי רגב: ההצעה עברה.
דוד אזולאי: אני מבקש להגיש רביזיה.
מירי רגב: אני לא חייבת לקבוע רביזיה היום.
מירי רגב: אני יכולה לא לקבוע רביזיה גם עד שהחוק יאושר.
<תומר רוזנר: לא, כל עוד יש בקשה לרביזיה אי אפשר להניח את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
מירי רגב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
מירי רגב: על סדר היום - קידום תהליכי התחדשות עירונית בירושלים - במסגרת יום ירושלים.
מירי רגב: אני שמחה לארח כאן את חברי הכנסת נחמן שי ודב חנין, מנכ"ל משרד השיכון והבינוי, מנכ"ל עירית ירושלים, ראש הסגל, חברים שהגיעו מירושלים ואותך, ראש העיר.
מירי רגב: אנחנו שמחים ואנחנו חוגגים כל אחד בעיר שבה אנחנו חיים או שאליה אנחנו מקושרים, אבל בירושלים – כל המדינה כולה חוגגת ושמחה ביום ירושלים.
מירי רגב: יש חשיבות גדולה שאנחנו נותנים כולנו לעיר.
נחמן שי: הלוואי אני אומר.
מירי רגב: יושב ראש השדולה, אני מדברת בשמי, לפחות.
מירי רגב: ירושלים חשובה לנו, נשמור עליה כעיר בירתנו הנצחית שנותנת מקום לכל הדתות בה, ומאפשרת בעצם גם לצעירים להמשיך לחיות בה, שלא יעזבו את העיר, שהעיר לא תהיה עיר מבוגרת, ואני חושבת שניר ברקת עשה הרבה מאד שינויים ופיתח את העיר מאד.
מירי רגב: זו סך הכל הקדנציה השניה שלך.
מירי רגב: אני רוצה להודות לך קודם כל על העשייה המרובה, על פיתוח העיר, על התרומה שלך ושל האנשים שלך לעיר, ואנחנו עוברים לנושא המיוחד היום שביקשת שנעסוק בו, והוא קשור לוועדת הפנים, הוא – סוגיית ההתחדשות העירונית בירושלים.
מירי רגב: אני מבקשת שתציג את הנושא, תפתח, ולאחר מכן נשמע התייחסויות.
מירי רגב: נמצא מישהו מהאוצר?
מירי רגב: כרגיל, לא.
ניר ברקת: קודם כל, תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת מירי רגב, חברי הכנסת היקרים, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.
ניר ברקת: יש כאן, לשמחתי הרבה, לא מעט חברי מועצת העיר ירושלים, אנשים מעירית ירושלים, ממשרד הפנים, מנהלת המחוז, מכובדי כולם.
ניר ברקת: קודם כל, חג שמח.
ניר ברקת: אני מסתובב בעולם ומציג את ההתפתחות בירושלים בשנים האחרונות, ואנשים לא מאמינים.
ניר ברקת: לא מאמינים שבמזרח תיכון, שכולו מערבולת אחת גדולה, ומדינות סביבנו מתפרקות יש אי של שפיות שנקרא מדינת ישראל ובתוכה – קצב הפיתוח והתאוצה של העיר ירושלים הוא היהלום שבכתר.
ניר ברקת: אנשים מסתכלים בפליאה על מה שקורה לנו.
ניר ברקת: אכן, בשנים האחרונות ירושלים בתנופה מאד מאד גדולה של צמיחה.
ניר ברקת: אני מגיע מוועדת הכלכלה שם הצגנו את התאוצה, את הפיתוח בעיר ירושלים, ברובע העסקי החדש בכניסה לעיר של 1,1 מיליון מ"ר, עם קיבולות של כ-50 אלף עובדים חדשים, פיתוח עצום בתחום התחבורה, שמאפשר לנו גם הנגשה של העיר, ולא פחות חשוב – על התוואי של התחבורה הציבורית, על הרכבות הקלות.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על התחדשות עירונית, פוטנציאל עצום של התחדשות עירונית, וכאן אנחנו נרצה להתמקד על תהליך שמתפתח בשנים האחרונות, והוא מאד הואץ בשנה האחרונה יחד עם השר אורי אריאל ומשרד הבינוי והשיכון על איך אנחנו מנצלים את המומנטום החיובי שקורה בעיר, גם להניע את התהליך של התחדשות עירונית והרחבת היצע יחידות הדירות בעיר.
ניר ברקת: חלק גדול מהחסמים שהיו, אני חושב שאנחנו אחרי הסרתם.
ניר ברקת: בעיר ירושלים שמנו יד לייצר במינימום 4,000 ובשאיפה – ל 6,000-5,000 יחידות דיור, בשנה.
ניר ברקת: במהלך השנים האחרונות העיר ירושלים שיווקה יחסית כמעט את כל העתודות שיש לנו להתרחבות של השכונות הקיימות.
ניר ברקת: זו עבודה מאד אינטנסיבית של ממלא מקומי קובי כחלון, יחד עם מנהלת המחוז ותהליכים סטטוטוריים רחבים, אבל ברור לנו שאחד הפוטנציאלים הגדולים ביותר שיש לנו בעיר ירושלים זה נושא של התחדשות עירונית, ציפוף, לקחת שכונות, אזורים בהם אנחנו מעריכים שאפשר לעשות ציפוף ולהניע תהליכים של התחדשות עירונית, בשני ממדים עיקריים: תכניות פינוי-בינוי, והתכנית השניה היא תמ"א 38.
ניר ברקת: אני רוצה לומר שעד לפני שנה, לא בירושלים ולא במדינת ישראל, כמעט בשום מקום - לא פוצחה הדרך להגיע למספרים גדולים של בינוי.
ניר ברקת: היו לזה סדרה של חסמים.
ניר ברקת: החסמים הם: ודאות פיננסית של הקבלנים, לחליפין - תכנון שמאפשר ודאות תכנונית, או, לחליפין, תהליכים ביורוקרטיים שמנעו מיזמים את המוטיבציה להיכנס פנימה מתוך הביורוקרטיה שמלווה אותם.
ניר ברקת: עוד מחסום לא קטן היה הוודאות של התושבים לקראת מה הם נכנסים.
ניר ברקת: היו מגיעים אליהם מאכערים פה ומאכערים שם, ואנשים לא ידעו על מי לסמוך.
ניר ברקת: אי הודאות הזו היתה במישורים רביים אנחנו עשינו סדרה של פעולות שלהערכתי מאפשרות לנו להיכנס לעידן חדש בנושא של כל התהליכים של פיצוח הבניה.
ניר ברקת: קודם כל בנושא של ודאות פיננסית.
ניר ברקת: התפתח בירושלים בשנים האחרונות קוד שמאפשר ליזמים – ודאות שיש רווח קבלני בכל פרויקט של פינוי-בינוי.
ניר ברקת: זה תקן 21, שאומר שאנחנו, המערכת הציבורית, מכירים ברווח הקבלני של 20% ומראש לא מתווכחים אתו.
ניר ברקת: ממה נפשך?
ניר ברקת: אם אנחנו נניע, ונקצץ קומות, ונעשה אל"ף ובי"ת, ולא נעמוד בתקן, בוודאות הקבלנים לא יבנו.
ניר ברקת: אז זה יהיה תיאורטי ולא מעשי.
ניר ברקת: הבטחת רווח קבלני הוא תנאי הכרחי לכניסת קבלנים.
ניר ברקת: דבר נוסף, העברנו החלטה לפני חודש וחצי-חודשיים, כמדומני, בעיר ירושלים, לטובת פינוי-בינוי, ביטול גורף של היטלי השבחה.
ניר ברקת: אין היטלי השבחה ב-7 השנים הקרובות לפרויקטים שנכנסים לפינוי-בינוי.
מירי רגב: כמה כאלה מתוכננים, מנכ"ל משרד השיכון והבינוי?
יעקב אשר: קרקע פרטית.
יעקב אשר: זה לא קשור אליו.
ניר ברקת: יש יוזמה עירונית ויש יוזמה פרטית.
ניר ברקת: אנחנו מעריכים שזה אחד החסמים שיאיצו ויבשילו עשרות ומאות פרויקטים בהמשך הדרך, ב-7 השנים הקרובות אבל אנחנו יודעים שלהסיר חסם - - זה רק אחד מהחסמים.
ניר ברקת: אז היום, בירושלים, יש לנו ודאות הרבה יותר גבוהה שהיא פיננסית, שמבטיחה לקבלן רווח וכדאיות.
ניר ברקת: שוב, כמו שאני אמרתי – אם לא יהיה קבלן שיידע להרוויח, זה לא פילנתרופיה, לא יהיה.
ניר ברקת: דבר שני – העניין התכנוני.
ניר ברקת: אנחנו השלמנו מהלך רב שנתי, של כמה שנים טובות, העיריה עם משרד הפנים של השלמת תכניות ופרסום מפורט לציבור של האזורים המיועדים לתמ"א 38, ולפינוי-בינוי.
ניר ברקת: עשינו תכניות אב למספר שכונות בעיר ירושלים, כך שהיום קבלן ויזם יודע לתכנן מראש מה הוא מקבל.
ניר ברקת: הוא לא צריך לנהל משא ומתן בכל פרט קטן כשהוא נכנס לשכונות כמו קרית יובל, גוננים ושכונות נוספות שמיועדות לפינוי-בינוי בעתודה ראשונית.
יעקב אשר: רק פינוי-בינוי או תמ"א 38?
מירי רגב: הוא דיבר כרגע על פינוי-בינוי.
<דלית זילבר: תמ"א 39 זה כל העיר, ופינוי-בינוי זה - - -
מירי רגב: זה מתחמים מסוימים.
ניר ברקת: זה היעד שלנו, להרחיב את זה - - -
יעקב אשר: אבל יש הגבלה באזורים מסוימים לתמ"א 38.
ניר ברקת: זאת אומרת, הרעיון היה בתהליך רב שנתי, לוודא שהיזם יודע לתכנן מראש, ולהקטין את האי ודאות הזאת.
מירי רגב: ואתה יודע גם להגיד לו מה המחיר שאתה רוצה?
מירי רגב: אתה יודע לקבוע לו מחיר מטרה?
ניר ברקת: אנחנו עוד לא שם.
מירי רגב: כרגע אתם רק מאפשרים לו את ההיתכנות בכלל, שיבוא ויציע את עצמו לטובת הפרויקט.
מירי רגב: אחר כך אתם מתחילים משא ומתן על מחיר מטרה וכל מה ש - - -
ניר ברקת: מה שאני אומר שבעבר הפרויקטים בכלל לא הגיעו להבשלה, וזו הסיבה.
ניר ברקת: למדנו מה הסיבה שפרויקטים כאלה לא התרוממו.
ניר ברקת: אז אני כיזם, אם יש לי אי ודאות גדולה, אני לא נכנס לפרויקט.
ניר ברקת: הורדת אי הוודאות היא קריטית.
ניר ברקת: בתהליך - עשינו מספר שינויים.
ניר ברקת: קודם כל נכנסנו לרפורמה מאד מקיפה ברישוי בניה בעירית ירושלים.
ניר ברקת: אני לא אלאה אתכם, מצבנו היה רע.
ניר ברקת: מצבנו משתפר כי הכנסנו מערכות מקוונות וממוחשבות, שממקבלות את התהליכים, אבל לא פחות חשוב – לקחנו את חברת הבת העירונית שלנו, חברת מוריה, שהיא חזקה מאד בפיתוח תשתיות, רק כדי לסבר את האוזן – היא מרימה היקפים של למעלה מ-700 מיליון שקל בשנה, תשתיות, בעיקר כבישים ופרויקטים מיוחדים – חברה עירונית.
ניר ברקת: הטלנו עליה להיות האינטגרטור ומייצר סינתזה בין קבלנים, מצד אחד, לבין המערכת העירונית מצד שני, ובין התושבים מצד שלישי.
ניר ברקת: זה גם להוריד אי ודאות לתושבים.
ניר ברקת: תושב, איך הוא יודע?
ניר ברקת: באים אליו 4-3 יזמים, 4-3 קבלנים, כל אחד מוכר לו סיפור אחר.
ניר ברקת: איך יידע התושב או התארגנות של תושבים מה נכון ומה לא?
ניר ברקת: אז חברת מוריה, שבין השאר מפתחת תשתיות, היא בקשר עם התושבים, עם המנהיגות של השכונות, בעצם לפתח מרכז עירוני שמסביר לתושבים מה האפשרויות שלהם, מה מותר, מה אסור - - -
מירי רגב: איזה פרויקט יכול לצאת לפועל ואיזה לא.
ניר ברקת: לתת לתושבים ודאות גבוהה מה אומרת המערכת הציבורית.
ניר ברקת: כקטליזטור לתהליכים של התחדשות עירונית, אנחנו אישרנו תקציב ראשוני מחברת מוריה של 1.5 מיליון שקל, ואנחנו יוצאים במהירות לדרך.
ניר ברקת: הרעיון הוא לאתר את המקומות, להיות המתווך בין הקבלנים, התושבים והעיריה, הורדנו את אי הוודאות הפיננסית והיעד שלנו כמובן – להאיץ באופן ניכר את הפיתוחים.
מירי רגב: בדרך, בתיווך, הם גם מגלגלים חלק מזה לאזרח, לצרכן?
מירי רגב: אם הוא משלם לקבלן, ומשלם כל מה שצריך עבור הבניה, עכשיו יש לו עוד חברה קבלנית, חברה עירונית שאמורה לסייע לו.
מירי רגב: השאלה אם גם הסיוע שלה – צריך, הרי, לממן את החברה הזו, גם הוא מתגלגל בסוף על מחיר הדיור לאזרח.
ניר ברקת: שאלה מצוינת.
ניר ברקת: אנחנו עוד לא יודעים הגיד.
ניר ברקת: חברת מוריה היא לא חברה למטרות רווח.
ניר ברקת: היא חברה עירונית שמטרתה להאיץ את האינטרסים של העיר.
ניר ברקת: קודם כל שמנו כסף נטו, עירוני.
ניר ברקת: זה מסובסד על ידי העיריה.
ניר ברקת: אני יודע שגם משרד השיכון מתכוון לעזור לנו.
ניר ברקת: אנחנו מעריכים שהתקציב של חברת מוריה יעלה סדר גודל של בין 4 ל-6 מיליון שקל לשנה.
ניר ברקת: היעד שלנו, אם נצליח לממן אותו באמצעות מדינה והשתתפות כזו או אחרת של מוריה – אני מקווה שלא נצטרך להפיל במשהו, אבל התהליך הזה הוא מסובסד על ידי המדינה, ואין לו מטרות רווח.
ניר ברקת: ישבנו עם קבלני ירושלים, ישבנו במספר ישיבות בכל מיני פרויקטים שמתפתחים, של פינוי-בינוי.
ניר ברקת: אנשים מאד מאד אופטימיים שסדרת הפעולות שעשינו עד כה פותחת לנו צהר חדש.
ניר ברקת: אני מרגיש בנוח לבוא ביום ירושלים ולהציג יעד מאד אמביציוזי שהצבנו לעצמנו, למעלה מ-4,000 יחידות דיור בחומש הקרוב, מפרויקטי פינוי-בינוי ותמ"א 38.
ניר ברקת: זה לא מתקרב למספרים שהיו בעבר.
ניר ברקת: שמנו יעד שכזה ואני מאמין שבעבודה נכונה, בעבודת מטה, והמון תשומת לב - - -
מירי רגב: בתוכם יש גם דיור בר השגה?
מירי רגב: בתוך ה-4,000 האלה אתם מגדירים X דירות לטובת דיור בר השגה?
<שלמה בן אליהו: ברגע שאת מערבת גם דיור בר השגה באופן טבעי זה הופך את זה לפחות כלכלי.
נחמן שי: אנחנו יודעים את זה, הוועדה הזו יודעת, ויושב הראש נלחמת על זה.
נחמן שי: הדוקטורט שאין לה זה דיור בר השגה.
נחמן שי: זו שאלה מאד טובה.
נחמן שי: מאד טובה.
ניר ברקת: אני אסביר, ברשותכם – כשאתה לוקח בלוק בקרית יובל עם אנשים שבחלקם מצבם הסוציו אקונומי לא חזק, ואתה נותן להם על הדירה שלהם דירה ששווה ב-150% יותר.
ניר ברקת: שידרגת את מצבם.
ניר ברקת: באופן טבעי, פינוי-בינוי ותמ"א 38 יש בו במהותו תמהיל של דיור בר השגה.
מירי רגב: מי שגר בפינוי-בינוי זה ברור, אתה נותן לו קודם כל דירה תמורת דירה.
מירי רגב: הוא קודם כל מקבל דירה תמורת דירה, הוא לא מקבל סכום כסף.
מירי רגב: אם הוא מקבל סכום כסף, בסכום הכסף שהוא מקבל הוא לא יכול לקנות דירה.
מירי רגב: הוא לקח דירה, נתן דירה, קיבל סכום כסף, אמנם יקר, יחסית, או גבוה יחסית, אבל הוא לא יכול לקנות עם זה כלום.
מירי רגב: אז קודם כל דיברנו על זה שאחד העוגנים שלנו בפינוי-בינוי, זה לא קשור אליכם, שאתה מקבל דירה תמורת דירה, מי שאתה מפנה.
מירי רגב: ברור שכשאתה עושה פינוי-בינוי אתה רוצה גם להרוויח.
מירי רגב: אתה רוצה לבנות יותר קומות, ואנחנו, דרך אגב, מאפשרים את זה, בחוק התכנון והבניה החדש, כי אנחנו חושבים שזה נכון שיזמים ירוויחו, אני לא מאלה שחושבת שכאשר יזם מרוויח זה נורא.
מירי רגב: אבל אני רוצה שכאשר יזם מרוויח, גם האזרח ירוויח.
מירי רגב: קרי, שתהיה לו יכולת לשלב ולעשות תמהיל נכון גם של דיור בר השגה, כי אחרת, אם על קרקע שלנו לא הצלחנו לעשות דיור בר השגה - - -
יעקב אשר: זה תלוי באופי של המתחמים.
יעקב אשר: אם זה בא בשכונה שמי שגר בה היום הוא אדם שצריך דיור בר השגה וגר היום בחצי מלונה, נקרא לזה, אם תפילי על זה עוד דיור בר השגה לא יהיה שם פרויקט.
מירי רגב: אני שואלת לגבי 4,000 יחידות דיור- אם יש שם תמהיל נכון, לא ביקשתי שכל המתחמים יהיו, אבל אתה בהחלט מצפה שמתוך 4,000 יחידות דיור, אתה תקצה דירות קטנות, תקצה דירות לצעירים, הרי רוב הצעירים רוצים להישאר בירושלים.
ניר ברקת: אני מסכים אתך, רק בואו נביא בחשבון שבערך בין 15 ל-20% דירות שייכנסו לשוק בנתיב הזה.
ניר ברקת: פינוי-בינוי יש לו מרכיב קלאסי של שדרוג איכות חיים של התושבים, כולל לקחת אנשים שמצבם הסוציו אקונומי חלש.
ניר ברקת: לשם אנחנו הולכים.
ניר ברקת: ההתחדשות העירונית היא ללכת למקומות ותיקים, ישנים.
ניר ברקת: אני מרגיש בנוח שאנחנו מטפלים נכון בתמהיל של הירושלים.
ניר ברקת: גם תמ"א 38 זה קרקע פרטית, של יזמים, קבלנים פרטיים, זה להוסיף דירות כדי לשפר דיור, כדי להוסיף יחידות דיור, לחזק את המבנה, אז אנחנו מרוויחים לאורך כל הדרך.
ניר ברקת: אני חושב שהקלאסיקה של דיור בר השגה זה דירות חדשות למבנים חדשים - - -
מירי רגב: לדעתי, היועצת המשפטית, בתכנון ובניה, גם בתחום הפינוי-בינוי אנחנו מחייבים 20% לדירות קטנות.
<רוני טיסר: 20% דירות קטנות בכל תכנית חדשה.
<קריאה: זה לא קשור לדיור בר השגה.
יעקב אשר: זה קשור, אבל זה לא פוגע כלכלית בפרויקט.
ניר ברקת: זה בסדר, זה מצוין.
ניר ברקת: זה לא פוגע ב - - -זה, אין בעיה.
<שלמה בן אליהו: כדי לא להרוג את הפרויקט, כדי שיהיה כלכלי, כדי שיהיה רווחי ליזם, אי אפשר לחבר שתי צרות ביחד ולעשות מזה שמחה.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, ההליך של פינוי-בינוי או של תמ"א 38 כל כך מורכב, כל כך עומד על הקצה של הרווחיות של הקבלן, כך שאם תגיד לו שאתה חייב להשכיר דירות ולא למכור דירות, הוא לא ייכנס לפרויקט, אם תגיד לו שהוא חייב למכור במחיר מופחת, הוא לא ייכנס לפרויקט.
<שלמה בן אליהו: לכן, הדבר היחידי שאפשר לעשות, ולכן זה נעשה באמצעותכם בחקיקה, שברמת התכנון יחייבו אותו בדירות קטנות.
<שלמה בן אליהו: אז בהגדרה של "בר השגה" לגבי דירות קטנות, אכן זה מותאם לתכניות האלה, אבל לא במונחים האחרים של בר השגה.
מירי רגב: של ההשכרה וטווח ארוך ומחיר מטרה.
דב חנין: אדוני אמר - -
מירי רגב: נעבור לראשון הדוברים - נחמן שי.
מירי רגב: יושב ראש השדולה למען ירושלים.
נחמן שי: אנחנו עוברים הבוקר מוועדה לוועדה ואחר הצהריים יש לנו מפגש של כל השדולה לעניין יום ירושלים.
נחמן שי: מאחר שאמרת משהו בעניין הזה, אז אני רוצה לומר לך שלצערי הרב יום ירושלים הפך בעיקר להיות ל – יום בירושלים והוא גם קיבל איזושהי משמעות שאני לא מבטל אותה – דתית, דגלים - כל דבר הוא יפה בדרכו אם הוא מקבל איזושהי משמעות בהקשר רחב.
נחמן שי: לצערי הרב הוא לא נחגג בישראל בהקשר רחב והוא לא מקבל את ההבנה מהישראלים מה זה אומר שהעיר הזאת פעם לא היתה מאוחדת, והיום היא מאוחדת, ומה המשמעות שלה כבירה לא רק של מדינת ישראל אלא של העם היהודי כולו.
נחמן שי: אני לא יודע באיזו ועדה אני צריך לדון בזה ולחשוב על זה איפה ירושלים נכנסת לתכניות הלימודים ואיך דור צעיר גדל כאן ומתייחס לירושלים מקסימום כטיול שנתי ובחלק מהמקרים גם לא זה.
נחמן שי: אז זו רק הערה על הדברים של יושבת הראש.
נחמן שי: אנחנו עוקבים דרך השדולה וגם לא דרך השדולה אחרי הבעיות של ירושלים, ואנחנו גם מודעים לבעיות הקשות מאד של העיר הזאת, ולניסיונות של ראש העיריה ושל הצוות שלו להוציא אותה מזה ולהזניק אותה קדימה.
נחמן שי: זה לא מבצע קל.
נחמן שי: אני חוזר מה שאמרתי ואמשיך לומר: עד שמדינת ישראל לא תחליט שאי אפשר להסתפק באמירות, תקצה את המשאבים ותפנה את תשומת הלב, ותכפה קודם כל על עצמה לתת דוגמה לאחרים לגבי המרכזיות והחשיבות של העיר – בכל התחומים של העיר, כי אנחנו עוברים מוועדה לוועדה, ולא דיברנו על הכל היום – אז זה לא יקרה.
נחמן שי: הממשלה נקרעת.
נחמן שי: פעם יש את הפריפריה ופעם נושאים אחרים.
נחמן שי: קודם כל, העיר הזאת, ואני צועק את זה: אנחנו נאבד את ירושלים כבירת ישראל, גם את הרוב הציוני שבה וגם את הרוב היהודי שבה.
נחמן שי: אין מה לעשות, התהליכים האלה עוברים עלינו, וזה דורש מאמצים וסדר גודל של מנופים גדולים.
נחמן שי: אז יפה מה שהעיריה עושה, אבל גם ידיה מוגבלות ומשאביה הכספיים אינם אין סופיים.
נחמן שי: אז טוב יהיה אם את תתגייסי, אם הוועדה ומשרד השיכון יתגייסו – כי גם במשרד השיכון יש כוחות שמושכים אותנו למקומות אחרים – ובניה בירושלים היא קונצנזוס, קונצנזוס לאומי - - -
מירי רגב: גם במזרח ירושלים?
נחמן שי: כן, גם במזרח ירושלים.
נחמן שי: לא בתוך השכונות הערביות, עם כל הכבוד, לא לזה הכוונה.
נחמן שי: שם לא בונים בניה המונית בלאו הכי.
נחמן שי: על בניה ברחבי ירושלים יש קונצנזוס לאומי בכנסת, אין בעיה.
נחמן שי: אולי לא אצל דב חנין, אבל אני חושב שאצל רוב מכריע בין חברי הכנסת – אנחנו לא מתכוונים, גם מהאופוזיציה, כשרוצים לבנות בהר חומה או בגילה או בכל שכונה אחרת.
נחמן שי: אנחנו לא מתווכחים.
נחמן שי: אנחנו מתווכחים על בניה מטורפת במקומות אחרים.
נחמן שי: לכן תירגעי, בעניין של בניה בירושלים יש הסכמה רחבה ביותר בציבור היהודי במדינת ישראל.
מירי רגב: תודה לך, אני חושבת שהשדולה שאתה עומד בראשה היא חשובה.
מירי רגב: נכון שלא תמיד כולנו מתעסקים בסוגית ירושלים, אבל ברור לחלוטין שירושלים צריכה להיות מעל לכל, לא רק בתפילות שלנו וברצון שלנו לראות אותה ככזו אלא ביכולת שלנו לשים בה משאבים.
מירי רגב: לפחות הוועדה הזו, שאחראית על 4 משרדים גדולים: משרד הפנים, משרד הדתות, המשרד לביטחון הפנים – משטרה מד"א וכל הקשור לזה, והמשרד להגנת הסביבה, נעשה את כל מה שמתבקש כדי לסייע לכם ואני כבר מזמינה אתכם להעביר לנו רשימה של נושאים שלא נדון בהם רק ביום ירושלים אלא במהלך השנה כולה, נושאים שאתם חושבים שנכון שהוועדה תקדם.
מירי רגב: נעשה את זה בשמחה.
דב חנין: מה זו עיר?
דב חנין: מה זו ירושלים?
דב חנין: יש ויכוח על השאלה הזו.
דב חנין: אני לא מתכוון רק לשאלה הטריטוריאלית.
דב חנין: אני מתכוון לשאלה – על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על עיר.
דב חנין: יש כל מיני אג'נדות.
דב חנין: יש כאלה שמוכנים לשעבד בכלל את הערים, ובטח את ירושלים, לטובת אג'נדה לאומית או לאומנית, או דתית או לטובת איזושהי אג'נדה ענקית.
דב חנין: ואני אומר שמבחינתי ירושלים זה בני אדם.
דב חנין: בני אדם שחיים בירושלים ועליהם אנחנו צריכים לחשוב, להם אנחנו צריכים לתת תשובות.
דב חנין: אלה בני אמיתיים שיש להם קשיים, בעיות, יש להם מצוקות, ואותם אנחנו צריכים לראות כשאנחנו מדברים על ירושלים.
דב חנין: אני מברך, אדוני ראש העיר את הדגש שאתה שמת פה על התחדשות עירונית ועל ציפוף.
דב חנין: אני, להבדיל מחברי נחמן שי, לא חושב שעתידה של ירושלים נמצא בעוד איזושהי התפרסות .
דב חנין: גם בתוך תחומי העיר, אחת הבעיות האורבניות של ירושלים היא העובדה שבגלל אג'נדה לאומית המדינה בנתה פה, בנתה שם - ונוצרה עיר מאד מבוזרת, שמאד מקשה על יצירת רקמה אורבנית שהופכת את העיר למקום טוב לתושבים.
דב חנין: ולכן האג'נדה שאתה שמת עליה את הדגש, של ההתחדשות העירונית, של הציפוף, של יצירת עיר שנעים להיות בה, עם מרכז עיר אמיתי היא אג'נדה מאד נכונה ואני מברך עליה.
דוד צור: בבוקר לא אמרת את זה על קלנסאווה.
דב חנין: גם על קלנסאווה.
דב חנין: אני בעד ציפוף, בוודאי.
דב חנין: רק כשבק
דב חנין: לנסאווה כשבאים לצופף הורסים את הבתים.
דב חנין: אז אני בעד לצופף בקלנסאווה.
דב חנין: אתה תסכים אתי אחרי שתבוא לביקור.
דב חנין: אבל אני רוצה לחזור לירושלים.
דב חנין: כשאני מדבר על ירושלים אני מסתכל על עיר שהיא קודם כל עיר עניה.
דב חנין: חלק גדול מהאנשים בירושלים הם אנשים עניים.
דב חנין: יש כאלה שמדברים אל איחוד ירושלים ועל אחדות ירושלים, אני לא בטוח שירושלים מאוחדת, אני לא יודע מאיזו בחינה היא מאוחדת, אבל בטח ברמת העוני יש תחרות בין העיר המזרחית לעיר המערבית.
דב חנין: העיר המזרחית מנצחת בגדול – 75% מהתושבים בה נמצאים בעוני.
דב חנין: וגם בעיר המערבית, אני אומר בצער, חלק גדול מהתושבים נמצאים בעוני.
מירי רגב: גם אחוזי הגביה שם, בהתאם.
דב חנין: אני אומר את הנתון הזה של העוני, כי אם אנחנו מסתכלים גם על שאלות הדיור בירושלים], והן שאלות מאד שקשורות, אנחנו צריכים לראות את השאלה הזאת של הדיור בראיה חברתית.
דב חנין: זה לא מספיק שיהיו דירות בירושלים, הרי גם דירות קטנות בירושלים – אני, למשל, לא מסוגל לקנות דירה קטנה בירושלים, לא בגלל שאני לא אוהב את העיר, כי המחירים הם מאד גבוהים.
מירי רגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אראל מרגלית שגם הוא יושב ראש משותף לשדולה למען ולחיזוקה ושימורה של ירושלים, יחד עם חבר הכנסת נחמן שי.
דב חנין: ולכן, אדוני המנכ"ל אמרת בצדק שבעניין פרויקטים של בינוי-פנוי הם כוללים מבחינתכם, בראיה כלכלית, דירות קטנות, כי זה אפשרי וכדאי ליזם, כי זה גם עולה הרבה כסף, אבל זה לא בדיוק דיור בה השגה במונחים שאנחנו מדברים עליהם, וזו בדיוק הבעיה.
דב חנין: אני לא מתווכח מבחינת ההיגיון של היזם.
דב חנין: אני מתווכח מבחינת ההיגיון שלנו כמערת ציבורית שרוצה לתת גם לתושבי ירושלים וגם לילדים שגדלים בה, את האפשרות להמשיך לגור ולחיות בירושלים.
דב חנין: אני שמעתי בזמנו שהאדמו"ר מגור, הקודם, הוציא הוראה שאומרת שזוגות צעירים לא יכולים לגור בירושלים, לא בגלל שהוא לא אוהב את העיר, אלא מכיוון שהוא הבין שבירושלים המחירים נעשו בלתי סבירים.
דב חנין: אני חושב שזו הנחיה ברמה של מנהיג רוחני, אמירה יפה עם מסר חברתי חשוב, אבל כמערכת ציבורית אנחנו לא נותנים את התשובות הנכונות.
דב חנין: אנחנו לא נותנים את התשובות הנכונות לאנשים האמיתיים שגרים בירושלים ואוהבים אותה, וילדיהם רוצים לגור בה, ולהם אנחנו חייבים תשובות.
דב חנין: התשובות האלה צריכות להיות ברמה המערכתית, ואני פונה פה – שני השחקנים המרכזיים, גם המדינה- בדמותך, אדוני, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, וגם העיריה, אתם צריכים לתת פתרונות של דיור בר השגה לא במובן הזה של דירות קטנות, שהוא לא הפתרון בר ההשגה האמיתי לתושבי ירושלים .
דב חנין: פתרונות דיור בר השגה אמיתיים לתושבי ירושלים האמיתיים, ופתרונות דיור ציבורי אמיתיים.
דב חנין: אנחנו מדברים בירושלים על דיור ציבורי – זו מצוקה קשה ביותר.
דב חנין: אני, בכל שבוע נפגש פה עם אנשים שרוצים דיור ציבורי בירושלים, נמצאים בתור, זזים מהמקום ה-300 למקום ה-400, מצוקת דיור עצומה בתחום הדיור הציבורי.
דב חנין: יש כסף בקופת הדיור הציבורי.
דב חנין: בקופת חברת פרזות יש, כך אני מבין, יש 55 מיליון שקלים.
דב חנין: אגב, פרזות מכרה המון דירות של הדיור הציבורי.
דב חנין: הכסף הזה לא חזר לדיור הציבורי.
דב חנין: עכשיו נותרו 55 מיליון שקלים.
דב חנין: במקום להגיד – בזה אנחנו קונים ובונים דירות של דיור ציבורי ובזה אנחנו מתמודדים עם המצוקה, אני שומע שהכוונה היא לפרק את חברת פרזות, ולהעביר את ה-55 מיליון שקלים האלה לכל מיני מטרות אחרות.
ניר ברקת: אתה לא מכיר את העובדות.
דב חנין: אני אשמח מאד לשמוע תשובות בעניין הזה.
דב חנין: אולי תרגיע אותי.
דב חנין: אני רוצה עוד שאלה בהקשר הזה, אדוני המנכ"ל.
דב חנין: לפני כמה חודשים שמענו שאתם מקדמים פיילוט בירושלים שהמדינה לוקחת דירות, שוכרת את הדירות ומשכירה אותן הלאה לזכאי הדיור הציבורי.
דב חנין: אני חייב להגיד שאני חייב להגיד שאני חשבתי שזה מצוין.
דב חנין: השאלה היא אם זה באמת קורה, ובאיזה היקפים זה קורה.
מירי רגב: ומה המחיר.
מירי רגב: אם זה באמת קורה אז זה באמת מודל טוב שאפשר לאמץ אותו בירושלים וערים נוספות.
מירי רגב: מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, בבקשה, הוא פשוט חייב ללכת.
אראל מרגלית: אני רוצה להגיד משהו שדירנו עליו בוועדת הכספים, רוצה להציע משהו.
אראל מרגלית: דווקא מר בן אליהו, הממשלה הביאה שתי תכניות דיור בר השגה לאחרונה, לוועדת הכספים.
אראל מרגלית: אחת מהתכניות אנחנו מאד לא אהבנו, זו התכנית של המע"מ – חשבנו גם על האפליה שבה, והדרך שלה.
אראל מרגלית: הרבה פחות אהבנו אותה, ושמעת את זה מאתנו בוועדת הכספים.
אראל מרגלית: דווקא בנושא של מחיר מטרה, נראה לנו כהתחלה טובה, ניתן לעבוד אתה.
אראל מרגלית: בואו ניקח את ירושלים.
אראל מרגלית: אתם רוצים לעשות 10,000 יחידות כאלה בתקופה הקרובה.