GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: לגבי עניין המשמורת תגיעו להסכמה ביניכם לגבי הנוסח.
מירי רגב: <1.
מירי רגב: תקנות הכניסה לישראל (אגרות בבית הדין לעררים), התשע"ד-2014>
מירי רגב: אנחנו עוברים עכשיו לתקנות האגרות.
מירי רגב: דני, תציג, בבקשה.
<דני חורין: תיקון 22 לחוק הסמיך את שרת המשפטים, בהתייעצות עם שר הפנים והאוצר ובאישור ועדת הפנים להתקין תקנות בענייני אגרות.
<דני חורין: הוא קבע שבמסגרת הזאת הנסיבות שבהן יינתן פטור מאגרה יהיו נסיבות חריגות, זאת כדי במידה רבה לשנות את המצב הנוהג שבו פטור מאגרה בעניינים האלה ניתן על-ידי בתי המשפט באופן כמעט אוטומטי.
<דני חורין: לכן המחוקק בעצם כבר קבע את נקודת המוצא במובן זה שפטור מאגרה יינתן בנסיבות חריגות.
<דני חורין: בהתאם לזה, הצענו את תקנות האגרות שאנחנו מבקשים לאשר כאן עכשיו.
<דני חורין: התקנות האלה בחלקן נשענות על תקנות האגרות הכלליות ובחלקן קובעות הסדרים שונים בהתאם לחוק.
<דני חורין: האגרה שאנחנו מדברים עליה היא אגרה שמפנה לאגרות שנקבעות לפי תקנות האגרות הכלליות בבית משפט השלום על הליך של ערעור או ערר, אגרה של 657 שקלים.
מירי רגב: כמה משלמים היום?
<דני חורין: היום בבית המשפט לעניינים מנהליים משלמים על עתירה מנהלית 1,975 שקלים, שזה כשליש.
מירי רגב: קודם כל זה כבר יפה.
<דני חורין: זאת הפחתה מאוד משמעותית.
את התקנות: "תקנות הכניסה לישראל (אגרות בבית הדין לעררים) (הוראת שעה), תשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13לד(א)(5) לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הפנים, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:"
<תומר רוזנר: חשוב רק לומר שהוגשו לוועדה כנדרש המסמכים שמאשרים את ההתייעצות ואת
<דני חורין: הגדרות: 1.
<דני חורין: בתקנות אלה – "בית דין" – בית דין לעררים כהגדרתו בסעיף 13כב לחוק; "קרובים" – הורה, צאצא, אח, ובן זוג של כל אחד מאלה; בעניין הזה אני כבר אומר שבהתאם להערת היועץ המשפטי של הוועדה, אנחנו מסכימים להחליף את המילה "צאצא" במילה "ילד", כך שהגדרת קרובים תהיה: "קרובים" – הורה, ילד, אח ובן זוג של כל אחד מאלה; "תקנות האגרות" – תקנות בתי המשפט (אגרות), התשס"ז-2007.
<דני חורין: חובת תשלום אגרה: 2.
<דני חורין: (א) המגיש ערר לבית דין, ישלם עם הגשתו לראשונה, את הסכום הנקוב בפרט 6 לתוספת לתקנות האגרות.
מירי רגב: הסכום הנקוב הוא 657 שקלים.
<דני חורין: כן, זה הסכום שציינתי קודם.
<דני חורין: ("ב) לא ייזקק בית דין לערר, אלא אם כן שולמה האגרה החלה או שמגיש הערר פטור מתשלום האגרה.
<דני חורין: (ג) ערר שלא שולמה בו אגרה כאמור בתקנת משנה (א), כולה או חלקה, לא יקובל לרישום, אלא אם כן הוגשה בקשה לפטור מאגרה.
<דני חורין: (ד) אגרה שעל עורר לשלמה שלא בשעות הפעילות, לפי סימן ב' לפרק ה', לתקנות הכניסה לישראל (סדרי הדין והמינהל בבית הדין לעררים), התשע"ב-2012, תשולם ביום הראשון שאינו יום מנוחה שלאחר היום שבו הוגש ההליך, אלא אם כן החליט בית הדין על מועד אחר לתשלום האגרה.
<דני חורין: (ה) נזקק בית דין לערר, והתברר כי לא שולמה האגרה כולה או חלקה תשלח מזכירות בית הדין לעורר דרישה לתשלום האגרה; לא שולמה האגרה בתוך עשרה ימים מיום המצאת הדרישה או פרק זמן אחר שנקבע בה, ולא ניתנה החלטה המסיימת את ההליך, רשאי בית הדין למחוק את הערר וכל צו ביניים או צו ארעי יהיה בטל, ולא יוחזר כל סכום אגרה ששולם.
<דני חורין: פטור מתשלומה של אגרה 3.
<דני חורין: (א) עורר הטוען שאין ביכולתו לשלם אגרה, יצרף לכתב הערר, עם הבאתו לראשונה לבית דין, בקשה לפטור מתשלום אגרה בעד אותו ערר, בצירוף מסכים ותצהיר לאימות העובדות שבבקשה.
<דני חורין: (ב) בתצהיר כאמור בתקנת משנה (א), יכלול העורר פרטים אלה: (1) פירוט רכושו, רכוש בו זוגו ורכוש קרוביו, אם הוא סמוך על שולחנם; (2) הכנסתו ומקורותיה בששת החודשים שקדמו לתאריך הבקשה; (3) מועד כניסתו לישראל וסוג האשרה שקיבל, אם קיבל, ומועד מתן האשרה; (4) מקום מגוריו בששת החודשים שקדמו לתאריך הבקשה, והתשלום ששילם בעד שהייתו במגורים כאמור; (5) שכר הטרחה ששילם, או שסיכם על תשלומו לבא כוחו בהליך זה.
<דני חורין: (ג) בית הדין רשאי לדרוש מהעורר להמציא מסמכים נוספים לשם אימות טענותיו כאמור בתקנה זו.
<דני חורין: (ד) הוגשה בקשה לפטור מתשלום אגרה וראה בית הדין שמתקיימות נסיבות חריגות המצדיקות מתן פטור מאגרה, ואין ביכולתו של המבקש לשלם את האגרה, ונראה לבית הדין שההליך מגלה עילה – רשאי בית הדין לפטור את המבקש מתשלום האגרה, כולה או חלקה מטעמים שיירשמו.
<דני חורין: (ה) לעניין תקנה זו, לא ייחשבו, כשלעצמן, הנסיבות המפורטות להלן כנסיבות חריגות המצדיקות פטור מאגרה: (1) העובדה שאין למבקש קרובים בישראל; (2) העובדה שאין בידי המבקש אשרה או רישיון המתירים לו לעבוד בישראל; (3) החלטה קודמת של בית משפט לפטור את המבקש מתשלום אגרה.
<דני חורין: (ו) ראיה לכאורה לחוסר יכולתו של המבקש לשלם את האגרה כאמור בתקנת משנה (ד), תשמש הכרזה כמפורט להלן, אם ניתנה בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה: (1) הכרזה כי המבקש הוא חייב מוגבל באמצעים לפי סעיף 69ג לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967; (2) הכרזה כי החייב הוא פושט רגל לפי סעיף 42 לפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש"ם-1980.
<דני חורין: תחולת תקנות בתי המשפט 4.
<דני חורין: על אגרה לפי תקנות אלה יחולו תקנות 12, 13, 19 ו-20(1) עד (6), (19), (20) ו-(22) לתקנות האגרות, בשינויים המחויבים.
<דני חורין: תחילה ותוקף 5.
<דני חורין: תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 22), התשע"א-2011, זולת אם פורסמו לאחר מכן, ותוקפו לשנתיים.
<דני חורין: תחולה 6.
<דני חורין: תקנות אלה יחולו על עררים שיוגשו ביום תחילתן של תקנות אלה או לאחריו.
<דני חורין: הוראת מעבר 7.
<דני חורין: על אף האמור בתקנות אלה – (1) ערר שהוגש בתוך 30 ימים מיום שנמחקה השגה של אותו עורר ובאותו עניין, בשל הפסקת פעילותן של ועדות ההשגה לזרים ופתיחת בית הדין לעררים – פטור מאגרה; (2) ערר שהועבר מבית המשפט לעניינים מינהליים, לפי סעיף 10(ג) לחוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 22), התשע"א-2011, פטור מאגרה אם העורר הוכיח כי שילם בפועל בבית המשפט לעניינים מינהליים את האגרה הנהוגה שם, כולה או חלקה.
מירי רגב: באופן עקרוני אנחנו כרגע מתנגדים לסעיף 3(ב)(5), שכר הטרחה שהוא ישלם.
מירי רגב: למה צריך להראות את שכר הטרחה ששילם לעורך דין?
מירי רגב: ברור שלשכת עורכי הדין ברור שתתנגד אבל לא בגלל לשכת עורכי הדין אני מתנגדת.
מירי רגב: אני חושבת שאם מישהו עוזר לו לממן עורך-דין זה לא - - -
<תומר רוזנר: אני אציג את עמדתנו.
<תומר רוזנר: יש לנו בעצם 5 הערות לתקנות.
<תומר רוזנר: תקנות 2ד ו-2ה, לגבי מועד אחר שבו תשולם האגרה.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים שהמועד יהיה מאוחר יותר.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, מצב שבו לא שולמה אגרה וצריך לשלם אותה, צריך לתת לזה שצריך לשלם, שהות מספקת לשלם.
<תומר רוזנר: לכן לא מתקבל על הדעת שבית הדין יקבע מועד קצר יותר שבו לא ניתן לו להיערך לתשלום האגרה.
<תומר רוזנר: כמובן שלבית הדין יש שיקול דעת.
<תומר רוזנר: אם יש מועד שנקבע שצריך לשלם, אם בית הדין רוצה לדחות את המועד הוא יכול אבל לקצר הוא לא יכול.
<תומר רוזנר: יכול להיות שצריך לקצר את הזמן מעשרה ימים.
<תומר רוזנר: אגב, לפי תקנות בתי המשפט המועד הוא 20 ימים או יותר ופה מבקשים לקצר ל-10 ימים וזה בסדר, כי זה הליך יותר מהיר ואמור להיות יותר יעיל.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים שכאשר רוצים להטיל את התשלום זה יהיה 10 ימים או יותר.
<תומר רוזנר: אותו דבר גם לגבי תקנה 2ד לגבי תשלום בזמן שמזכירות בית הדין סגורה.
<תומר רוזנר: לא יכול להיות שבית הדין פתאום יפתיע את העורר ובגלל זה יפסיק לו את ההליך.
<תומר רוזנר: לגבי שכר הטרחה.