GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אראל מרגלית: יושבים פה אנשים שאחראים על הדבר – בואו ניקח ונעשה פיילוט בצורה הרבה יותר מואצת, עם השיפורים שאתם חושבים, אולי, עוד להכניס בתכנית, ונעשה את זה פה, דווקא בשכונות.
אראל מרגלית: בואו ניקח ונהפוך את זה למשהו קונקרטי.
מירי רגב: אבל מחירי מטרה זה לא לשכונות, מחירי מטרה זה לשיכונים שאתה בונה.
מירי רגב: בפינוי-בינוי כזה, שם אתה רוצה לעשות מחיר מטרה, והוא הסביר למה הוא לא יכול לעשות מחיר מטרה, כי אז זה לא ישתלם לקבלנים.
מירי רגב: אתה גם מבין משהו בזה.
יעקב אשר: הוא לא אמר את זה.
מירי רגב: אז תסביר, כי ראש העיר אמר שמחיר מטרה, מבחינתו, כרגע, בתמהיל, בפינוי-בינוי – כרגע התמהיל הזה לא יכול לכלול מחיר מטרה.
אראל מרגלית: - - הממשלה עוזרת במוכנות שלה, במנהל מקרקעי ישראל, לתת את הקרקע במחיר אטרקטיבי, אפילו בהורדת מחירים.
אראל מרגלית: זה מה שאנחנו רוצים.
<שלמה בן אליהו: אני אענה לפי הסדר – באמת, הרבה רשויות מדברות על התחדשות עירונית, אבל מדברות ולא עושות.
<שלמה בן אליהו: לעומת זאת, עירית ירושלים לקחה לה כמשימה את הנושא, ואנחנו רואים גם כן צעדים של עשיה.
<שלמה בן אליהו: מה זה צעדים של עשיה?
<שלמה בן אליהו: רשות שאומרת שהיא מוותרת על היטל השבחה, היא מצהירה בזה שהיא לא מסתכלת רק על ההכנסות שלה, היא מסתכלת באמת על ההתחדשות העירונית.
<שלמה בן אליהו: דבר שני – היא לקחה לעצמה גוף ביצוע, שזה חברת מוריה, ונמצא כאן מנכ"ל מוריה.
<שלמה בן אליהו: הם עושים עבודה טובה, מניסיוני, והם יודעים , באמת, לחבר בין הדיירים, בין היזמים ובין הרשויות.
<שלמה בן אליהו: לכן אנחנו רואים רשות שהתגייסה לנושא של התחדשות עירונית.
<שלמה בן אליהו: אלה לא תהליכים שקורים, באמת, כמו בשיווק מכרז רגיל כמו מחיר מטרה, אלא מדובר בתהליכים יותר ארוכים, כיוון שחיים אנשים בדירות.
<שלמה בן אליהו: יש הבדל בין תכנית פינוי-בינוי ובין תמ"א 38 אבל הממשלה החליטה בכמה צורות לתגבר ולתחזק את הנושא של התחדשות עירונית, וחלקם מופנים גם לירושלים.
<שלמה בן אליהו: יש קול קורא ופונים לרשויות.
<שלמה בן אליהו: רשות שעונה לקריטריונים מגישה בקשה שהיא רוצה לקבל גם תקציבים לצורך הפעילות של ההתחדשות העירונית.
יעקב אשר: זה תקציבים לפעילות, לא תקציבים לפרויקט.
<שלמה בן אליהו: יש נושאים, לדוגמה, שאנחנו רואים אותם בפסקי דין שיוצאים כרגע, ועוצרים לנו – נניח ברמת גן, התחדשות עירונית, בכך שאומרים שאי אפשר להוציא היתר בניה לפי תמ"א 38 אם אין תכנון לכל השכונה.
<שלמה בן אליהו: בית המשפט פסל היתרים שנתנה הוועדה המקומית לתמ"א 38 כי הוא אמר – אני רוצה לראות את ההיבט השכונתי, נושא התעבורה, מוסדות הציבור, וכו' וכו'.
<שלמה בן אליהו: זה לא כאן, הדבר הזה, אבל מה שנעשה בירושלים – עם העיריה ביחד, ותקציבים משותפים, יש תכנון שכונתי.
<שלמה בן אליהו: בגוננים יש תקציב לתכנון שכונתי.
<שלמה בן אליהו: יש כרגע קול קורא ב-2014 שהם הגישו שתי בקשות לשתי שכונות נוספות – שמואל הנביא וארמון הנציב, גם זה תכנון שכונתי, וגם זה יאושר להם.
<שלמה בן אליהו: יש נושא של תקצוב שאנחנו נותנים לשיקום תשתיות כדי שהשכונה תיראה אחרת.
<שלמה בן אליהו: יש נושא של קרקע משלימה - - -
ניר ברקת: שזה הולך לקבל החלטת ממשלה – חלקו ביום ראשון הקרוב.
אראל מרגלית: מה זה, 12%?
ניר ברקת: יש פרויקטים שונים, מהרבה סוגים - - -
אראל מרגלית: כי אני שומע מהרבה ראשי ערים, שאתם מכניסים אותם למצוקה עם התשתיות שהם צריכים לבנות, והם אומרים - אל תתנו לי את הפרויקט, כי אין לי את הכסף להרים את התשתיות.
ניר ברקת: פיתוח מרחב ציבורי בירושלים, בגוננים ובמקומות נוספים - - זה בהיקפים של למעלה מ-30 מיליון שקל.
<שלמה בן אליהו: אתה מדבר על נושא של שכונות חדשות, שרשויות טוענות שלא מקבלים א מוסדות הציבור בהתאם למה שהם צריכים ולכן הם צריכים להשלים מכספם.
<שלמה בן אליהו: זו סוגיה בפני עצמה שלא פתרנו את כולה, פתרנו את חלקה ברשויות שיש הסכמי גג, אבל ברשויות שאין הסכמי גג הבעיה עדיין נותרה בעינה.
<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא של דיור ציבורי שהעלה כאן
<שלמה בן אליהו: חבר הכנסת דב חנין – אז אכן, לגבי הנושא של פרזות, ראש העיר אכן צודק, העברנו גם לוועדה כאן את ההסכם של המדינה עם פרזות ועם עירית ירושלים מה עושים עם הכספים של פרזות, וכפי שתראה בהסכם שם, הכספים הולכים לדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: ב-99%, הייתי אומר - - -
ניר ברקת: 100%, ויתרנו על הכל שם.
דב חנין: העברתם את זה לוועדה?
<שלמה בן אליהו: העברנו את זה לוועדה.
<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא החדש שאתה מעלה – מחיר מטרה וכדומה, זה לא מתייחס לחלוטין לרשות עירונית.
<שלמה בן אליהו: זה מתייחס אך ורק לבניה חדשה.
<שלמה בן אליהו: כאשר קבלן מקבל קרקע - - -
אראל מרגלית: אין בעיה.
אראל מרגלית: בניה חדשה בחלק מהשכונות.
<שלמה בן אליהו: אנחנו נשמח שמחיר מטרה יהיה בירושלים, כמובן ש – השיווקים.
<שלמה בן אליהו: אם השיווקים יהיו בשכונות ת יקרות שזה מעל לגג - - זאת אומרת, אם מחיר המוצר הסופי – אני מניח שאם יהיה שיווק ברחביה זה לא רלבנטי.
<שלמה בן אליהו: לכן, אם השיווקים שהמנהל עושה בתקופה הקרובה יהיו שיווקים באזורים שבהם מחיר הקרקע - - -
יעקב אשר: יש שיווקים בתקופה הקרובה, בירושלים?
<שלמה בן אליהו: יש שיווקים בהתאם למדיניות.
מירי רגב: אני אגיד משהו לגבי המדיניות של השיווקים.
מירי רגב: אני נפגשתי בשבוע שעבר עם בנצי ליברמן, גם בעקבות הותמ"לים ועד כמה מנהל מקרקעי ישראל הם חלק מהעניין הזה, כמה הם משווקים, איך הם עו'קבים אחרי השיווק, מה מחיר הקרקעות, עד כמה העלו את מחיר הקרקעות.
מירי רגב: אנחנו קבענו שיגיע פה לוועדה הוא בעצמו, לא על ידי פקידיו ולא על ידי אנשיו, ולא על ידי - - -
דב חנין: לא על ידי שליח ולא על ידי מלאך.
מירי רגב: הוא בעצמו יגיע לפה, לוועדה, ויסביר קודם כל את הבעיה שראינו אותה.
מירי רגב: ובינת שוורץ אמרה: מדינת ישראל באמצעות מנהל מקרקעי ישראל העלו את מחירי הדיור, באמצעות מחירי הקרקע.
מירי רגב: קודם כל זה נאמר.
מירי רגב: לכן זה צריך יהיה להיפתר.
מירי רגב: הוא יבוא לפה, הוא יציג את זה.
מירי רגב: אתה תבוא רק בסוגיית ההתחדשות העירונית, ובכלל כל התמונה הזו.
<שלמה בן אליהו: אנחנו שיכללנו את הפיילוט וצריכים לקבל את האישור של המשרד על השחרור של הפיילוט, ואם זה ישוכלל זה עוד יקצר את התהליך בשלוש שנים.
דב חנין: מה זה אומר, השכלול, ומתי זה יקרה?
<שלמה בן אליהו: זה אומר שזה פיילוט אוטומטי.
מירי רגב: קרי?
מירי רגב: תן לנו פרק זמן.
<שלמה בן אליהו: כפי שהסביר ראש העיר – כאשר עושים תכנית של התחדשות עירונית יש שני כשלים – האחד, אי הוודאות הכלכלית של היזם.
<שלמה בן אליהו: הכשל השני – שלדייר יש חוסר אמון ביזם, הוא לא יודע מתי הוא יקבל ומה הוא יקבל.
<שלמה בן אליהו: המערכת שתכננו אותה, מה שאתה מכיר – פינוי-בינוי, היא מערכת שבאה ואומרת: בוא ניקח מגרש, נתכנן אותו, נעשה הסכמים של אופציה מול היזם, נעשה קול קורא ונעביר אותם.
<שלמה בן אליהו: הרעיון שמתגבש עכשיו הוא שבמקום שניקח קרקע ריקה, שאותה נתכנן, נשווק, נעשה מכרז והסכמי אופציה ואז נצא בקול קורא, זה תהליך שעד שיוצא הקול קורא לוקח כמה שנים.
<שלמה בן אליהו: הרעיון שהוא שהמדינה תרכוש בהסכמי אופציה דירות ובניינים גמורים, ואז תעשה את הקול קורא.
<שלמה בן אליהו: מה שיקרה – נעשה את הקול קורא, ובניין שלם שרוצה לעבור, אני לא שם אותו בבניין אחד, אני מפזר אותם.
דב חנין: אני שאלתי שאלה אחרת – על הפיילוט שהמדינה תשכור דירות - - -
<שלמה בן אליהו: אתה צודק.
<שלמה בן אליהו: בנושא הזה באמת הנחינו את עמידר לעשות את זה.
<שלמה בן אליהו: היא הוציאה פניה לציבור לשכור דירות, וזה לא צלח.
<שלמה בן אליהו: זה לא צלח, כי הציבור לא רוצה להשכיר דירות לדיירי הדיור הציבורי ודיירי הדיור הציבורי לא רוצים להשתמש בהיצע הזה כי הם רוצים דירה,, לא לשכור דירה.
מירי רגב: נזמן אותו על זה לדיון בסוגיה.
אראל מרגלית: אני חוזר לדבר היותר כללי - תראו, הממשלה, והרבה מאד מהשרים אוהבים מאד להישבע על הגבולות של העיר, ועושים מעט בשביל תכניה.
אראל מרגלית: אנחנו מדברים כרגע על החלטת ממשלה אומללה, האחרונה, שבעצם מעכבת העברתם של 4,000 עובדי ממשלה שעובדים במרכז, שהיתה החלטה לפני שנים שהם יעברו לירושלים, מעכבת השקעות של כ-120 מיליון שקל בשנה, וגם הבוקר, כשישבנו בוועדה לביקורת המדינה, שמענו הרבה מאד תירוצים מכל מיני משרדים.
אראל מרגלית: לא ראינו שיש גורם אחד שאחראי לומר - אוקיי, היה עיכוב, אבל יש לנו כרגע לוחות זמנים שעוד שלוש שנים אנחנו מעבירים X מהמשרדים לירושלים, ואומרים: זו הבירה, וזה לא רק מהשפה ולחוץ.
אראל מרגלית: דבר שני, לגבי הנושא של קרית הממשלה והדברים שנבנים בנושא של התחדשות עירונית.
אראל מרגלית: בסדר גמור, הממשלה תהיה שם, בכניסה לעיר.
אראל מרגלית: אנחנו פוחדים, חלק מאתנו, הירושלמים, שזה ייקח המון מהכוח של מרכז העיר .
אראל מרגלית: אנחנו רוצים לראות במקביל תכנית, עם המעבר של "בצלאל" למרכז העיר, שתדבר על הקמת מרכזי ייצור, פרסום, תכשיטנות, צילום – כל הדברים האלה, למרכז העיר.
אראל מרגלית: לפני 20 ומשהו שנה כשהקימו את דרום מערב העיר, ובנו את מלחה, ואני אז עבדתי ברשות לפיתוח ירושלמים ומאד התגאיתי בגן הטכנולוגי שהקמנו שם - עשינו גם נזק לעיר.
אראל מרגלית: הנזק שעשינו הוא שלקחנו הרבה תכנים מהמרכז והוצאנו אותם החוצה.
אראל מרגלית: היום אני אומר לכם, כמי שגר פה, כמי ששלושת הבנות שלו הלכו לבית הספר הניסויי במרכז העיר כל יום, היום חסרים פרויקטים של תעסוקה ומקום שבו אנשים עובדים במרכז.
אראל מרגלית: אז אם המחלקה לארכיטקטורה עברה פנימה, והרבה סטודנטים עשו סביב עצמם התחדשות עירונית עם בתי קפה, ועברו לגור, 2,700 סטודנטים במרכז העיר, של "בצלאל" ואולי עוד כמה דברים, אנחנו רוצים לשמוע בשורה במרכז.
אראל מרגלית: כי אחרת שוב יקחו מהכוח של העיר, יבנו כמה בתים של קרית ממשלה – שיחשבו על זה אתנו:
אראל מרגלית: אנחנו נמצאים כאן במתחם הממשלתי כמו 5 צוללות – 1,600 איש בתוך הכנסת לא יוצאים החוצה.
אראל מרגלית: אנשים מבנק ישראל לא פגשו אף אחד ממשרד ראש הממשלה, ואף אחד ממשרד החוץ.
אראל מרגלית: יש פה הרבה מאד צוללות של קמפוסים סגורים.
אראל מרגלית: אנחנו מבקשים תכנון שיוציא את האנשים שעובדים בירושלים - שיגעו בעיר.
אראל מרגלית: שתהיה ארוחת צהריים בחוץ, שאנשים ייפגשו אנשים לפגישות עסקיות, שאנשים ייגעו בעיר, כי כרגע זה בועות.
אראל מרגלית: אנחנו לא רוצים עוד בועה, אנחנו רוצים התחדשות עירונית כוללת שתיתן מקום תוסס לכל האנשים בעיר.
מירי רגב: אנחנו היינו אמורים לסיים את הדיון אבל נאריך אותו בעוד רבע שעה.
מירי רגב: דלית, כיושבת ראש הוועדה המחוזית של ירושלים אני רוצה שתגידי איך את רואה גם את שילוב הצעירים בעיר.
<דלית זילבר: אני רוצה לומר קודם כל מילה לאראל מרגלית, כי הוא אמר את זה גם קודם - לגבי קרית הממשלה, יש תכנית שאושרה השנה שעושה את השינוי שאתה מבקש אותו ומקווים שבאמת , אם יבצעו אותה, וכאן הממשלה צריכה לבצע - - אז התכנית הסטטוטורית אושרה, אין חסם - - -
אראל מרגלית: מה מאושר סביב "בצלצל"?
ניר ברקת: זה לא הנושא.
אראל מרגלית: - - שאלה, אז אנחנו שואלים.
אראל מרגלית: איזה בניה ותעסוקה מוקמת סביב "בצלאל"?
<דלית זילבר: יש לנו הרבה מלונות שאישרנו לאחרונה במרכז העיר.
אראל מרגלית: מלונות זה לא - - -
מירי רגב: אני מודה לך, אבל הנושא הזה הוא לגבי התחדשות עירונית.
<דלית זילבר: אז אין ספק שהתכניות של התחדשות עירונית הן הכי חשובות, הן גם הכי מורכבות, מכמה היבטים.
<דלית זילבר: כמובן – ההיבט הכלכלי, החברתי והתכנוני.
<דלית זילבר: צריך רק לזכור שברמה התכנונית אנחנו פחות בבעיה, כי בעצם, מה שאנחנו אומרים, והקמנו צוות משותף שהוא ייחודי – שכולל גם את העיריה, גם את משרד הפנים, בעצם – את כל הגורמים המתכננים ביחד, לא צריך לעבור קודם ועדה מקומית ואחר כך מחוזית – יושבים כולם יחד, הוא מקבל את כל הכללים מההתחלה, ואנחנו מלווים אותו באופן מאד אינטנסיבי, ובעצם רודפים אחרי היזמים לקדם את התכניות.
<דלית זילבר: ירושלים היא עיר מורכבת ברמה התכנונית, אבל הכללים ברורים.
<דלית זילבר: יש לנו את האזור של העיר ההיסטורית ושם השימור נותן את הדגש, ויש לנו את האזורים שמיועדים להתחדשות עירונית.
<דלית זילבר: אנחנו אומרים דבר כזה – וזו תשובה לחבר הכנסת חנין: תנו לנו את העיר שאנחנו רוצים, ותקבלו את הזכויות.
<דלית זילבר: אנחנו לא קמצנים בזכויות - - -
מירי רגב: מי זה "תנו לנו"?
<דלית זילבר: היזמים שבאים להתחדשות העירונית.
<דלית זילבר: אנחנו רוצים את המרחב הציבורי, אנחנו רוצים את עירוב השימושי - - -
מירי רגב: אנחנו הממשלה, אנחנו הרגולטור, אתם אמורים לקבוע מה הם הכללים, אתם אמורים לקבוע איך העיר הזו צריכה להיראות, לא היזמים.
מירי רגב: היזמים הם נגזרת, תאמיני לי.
<דלית זילבר: לא, את לא מבינה אותי.
<דלית זילבר: אני אומרת שהכללים קבועים, ומה שאנחנו מבקשים לקבל בתכניות האלה זה את העיר הנכונה, את עירוב השימושים הנכון, והזכויות - - -
מירי רגב: אם הם לא יגישו תכנית נכונה, אל תאשרי אותה.
מירי רגב: אם התכנית שהם מגישים היא תכנית שלא מתקבלת, אל תאשרי אותה.
יעקב אשר: כמה תכניות היום - - -?
<דלית זילבר: אנחנו במצב אחר בירושלים.
<דלית זילבר: אנחנו בעצם מנסים להביא את היזמים אלינו כדי לעזור לקדם את הבניה.
<דלית זילבר: ברמה החברתית צריך לזכור שמי שבעלי הבית בתכניות האלה זה התושבים עצמם, וזו הסוגיה הכי מורכבת.
<דלית זילבר: צריך גם לזכור שההתחדשות העירונית באה לפתור תכניות מאד קשות כמו אזורים כמו אולסוונגר, ששם המדינה כן צריכה לתת את המענה, ומנהל מקרקעי ישראל, למשל, לא נותן את המענה, כי אם הוא צריך לתת שטח כדי לעשות פינוי-בינוי, אין תחליף לתכנית הזו וצריך לזכור שמדובר שם על דירות שהן מתחת לכל ביקורת, ואין ספק שאלה המקומות הראשונים שצריך להיכנס אליהם בהתחדשות עירונית, ולא רק למאגר של יחידות דיור, שזה גם נכון וזה גם התחדשות עירונית, אבל עדיין, למשל במקרה הזה- כשבאה העיריה ופונה לרשות למקרקעי ישראל ומבקשת את השטח שיש לה, כדי שתצרף לתכנית, כדי שאפשר יהיה לעשות עם זה משהו, היא אומרת לא.
<דלית זילבר: וכאן יש לנו בעיה גם עם רשות מקרקעי ישראל וגם ברמה של מה שהמדינה נותנת, כי היא לא יכולה רק לתת ולדרוש ולהגיד – תעשו את זה, וזה אחר כך לא קורה, במקומות שחייבים לעשות אותם.
<דלית זילבר: לא צריכים ללכת רק למקומות הכי מבוקשים ושם לעשות התחדשות עירונית, כדי להביא את הרווח הגדול.
מירי רגב: בעניין הזה של ממ"י תעבירו תכניות מסודרות – מה נתקע, ונטפל בזה.
מירי רגב: נעשה פה דיון נקודתי.
יעקב אשר: גברתי יושבת הראש, אדוני ראש העיר.
יעקב אשר: קודם כל אני מברך על הרוח הזו של התחדשות עירונית.
יעקב אשר: אנחנו משתמשים במילים גדולות וחשובות.
יעקב אשר: יש מאחוריהן הרבה כאשר יש מאחוריהן הרבה.
יעקב אשר: אין לי סטטיסטיקות לפני אבל ברור לחלוטין שאין בניה כמעט בירושלים, יחסית לערים בסדר גודל כאלה, או אפילו או אפילו סדר גודל יותר נמוך, ברחבי הארץ.
יעקב אשר: הבניה בירושלים באופן יחסי לעיר, לגודל שלה, ולחשיבות שלה, בשנים האחרונות אין הרבה בניה בירושלים.
ניר ברקת: בשנה שעברה, שנת שיא ב-20 השנה האחרונות, למעלה מ-3,000 התחלות בניה חדשות.
ניר ברקת: המספר הגדול ביותר, גם שאושרו - - -
יעקב אשר: כשאתה משווה את זה לערים במרכז הארץ - - -
ניר ברקת: כשאני משווה את זה למה שהיה בעבר.
ניר ברקת: יחסית למה שהיה במרכז הארץ בשנה שעברה, הרבה יותר - - זה פשוט לא נכון.
יעקב אשר: אני לא מתכוון לתמונת מצב.
יעקב אשר: יכול להיות שיש שיפור משנים עברו, אבל כלפי עיר בסדר גודל כזה זה היה צריך להיות הרבה יותר גדול, כי הדור השני שרוצה לגור כאן ואנשים חדשים שרוצים לבוא לגור כאן - הביקוש הוא ענק, זו עיר הבירה, שטח יש, אז צריך - - -
אורי מקלב: אתה לא טועה, כי הציבור שמגיע אליך ואומר שאין מכרזים ועוצרים גם מכרזים שקיימים - יש כאן ציבור תושבים, הוא אחרי זה נאלץ ללכת לשכונות אחרות וגם שם, אחרי זה, לא נותנים לו את המענה הנכון.
אורי מקלב: אני יודע על מכרזים שיוצאים על ידי אנשי משרד השיכון ועוצרים אותם מסיבות כאלה ואחרות.
אורי מקלב: ציבור שלם, 25% לא מקבל מענה, והולך לערי הפריפריה.
אורי מקלב: רוב ההגירה השלילית שיש, בעיקרה, זה ציבור של תושבי בני ירושלים שאין להם מקום, אין להם פתרונות.
אורי מקלב: אז אתה צודק, יש הגירה שלילית, יודעים לאיזה ערים הם הולכים, והם לא באים, לא מקבלים מענה.
אורי מקלב: הזוגות הצעירים לא מקבלים מענה.
ניר ברקת: אין עצירת בניה בירושלים, ככל שהדבר תלוי בעירית ירושלים.
ניר ברקת: לא עוצרים אף בניה בירושלים, זה לא נכון.
יעקב אשר: אני אומר, ועל כך אני חושב שאין ויכוח – הפוטנציאל צריך להיות הרבה יותר גדול, וזו גם המטרה שלכם, בשביל זה באת לכאן ואמרת: אני רוצה להשתמש בכלים אלה ואחרים.
יעקב אשר: יש את הכלי שנקרא משרד השיכון ומנהל מקרקעי ישראל, ואנחנו יודעים את הבעייתיות שיש בדברים הללו, גם מבחינה מדינית.
יעקב אשר: ובאמת, אם כבר משתחררים כמה מכרזים הם היו צריכים לעוף במהירות לשיווק, והם התעכבו בגלל בעיות כאלה ואחרות שרמז עליהם ואמר ידידי, חבר הכנסת הרב מקלב, ואני לא רוצה להעלות אותם כרגע לסדר היום, כי זה לא רלבנטי.
יעקב אשר: אבל דבר אחד ברור: לעיריה, עוד לפני המנהל ולפני משרד השיכון, יש כלים לגרום לכך שתהיה בניה הרבה יותר גדולה בירושלים.
יעקב אשר: נושא פינוי-בינוי הוא נושא של הורדת ביורוקרטיה, הוא נושא של תמ"א 38 – אני לא יודע כמה - - -
מירי רגב: הוא דיבר על זה, ביוזמתו.
יעקב אשר: נכון, אני רוצה לחדד את זה.
יעקב אשר: אני שואל - כמה תמ"א 38 יש היום בעיר, וכמה היתרי בניה?
<קובי כחלון: פי 5 ממה שהיה ב-5 השנים האחרונות.
יעקב אשר: לפני 5 שנים לא היה תמ"א 38.
<קובי כחלון: היה אפס.
יעקב אשר: אני שואל את זה לא בשביל הביקורת, בשביל לנסות לשים את הדברים על השולחן.
יעקב אשר: הכלים האלה חייבים להיות כלים נגישים לציבור, כלים קלים.
יעקב אשר: הורדה של היטלי השבחה הוא מעשה מבורך שיעודד יזמים להיכנס לדברים הללו.
יעקב אשר: הורדת ביורוקרטיה.
יעקב אשר: העיר זקוקה להרבה מאד יחידות דיור, בכל השכונות.
יעקב אשר: דיברו קודם על מתחמים שהם מלחמים שסכנת חיים לחיות בהם, היום.
יעקב אשר: חבל שהלך מכאן מנכ"ל משרד השיכון.
יעקב אשר: במקום כמו אולסוונגר יש שטח מנהל שאפשר היה להכניס אותו לתוך הפרויקט של הפינוי-בינוי ולעשות פינוי-בינוי ובינוי.
יעקב אשר: אני אומר דבר אחד: אם ראש העיר והצוות יסמכו רק על הפרויקטים של משרד השיכון, לא תהיה הרבה בניה בירושלים.
יעקב אשר: העיריה יש לה בידה תפקיד מרכזי מאד להכפיל ולשלש במידית, ולא לחכות לתכניות אב כאלה ואחרות.
יעקב אשר: קודם כל צריך לשים תרופה למה שקיים היום.
<מאיר תורג'מן: קודם כל אני מאד שמח להיות כאן.
<מאיר תורג'מן: יום ירושלים, יום חגה של ירושלים.
<מאיר תורג'מן: אני חייב לומר שמזה מספר שנים בכל יום ירושלים אנחנו באים לכאן.
<מאיר תורג'מן: יש כאן, באמת, נושאים בוועדות, אנשים מדברים גבוהה גבוהה על ירושלים.
<מאיר תורג'מן: כשיום ירושלים מסתיים – מסתיימות כל ההצהרות, וזה חבל.
<מאיר תורג'מן: אני אסביר את עצמי.
<מאיר תורג'מן: לגבי התחדשות עירונית – יש כאן מסר עירוני מדרגה ראשונה.
<מאיר תורג'מן: אנחנו מדברים על מקומות שבהם גרים 8 ו-10 נפשות ב-60-50 מ"ר.
<מאיר תורג'מן: מדובר על אולסוונגר, על שיכוני תלפיות, אלה הם מבנים שנבנו בתחילת שנות ה-60.
<מאיר תורג'מן: נמצאים שם אנשים במצב מאד מאד קשה.
<מאיר תורג'מן: המטרה של העיריה בהתחדשות העירונית הזו, מעבר למסר החברתי, שהוא שצריך לעניין אתכם הכי הרבה, זה שאנחנו לוקחים אנשים שנמצאים בתחתית החיים האישיים שלהם, אנחנו רוצים להרים אותם.
<מאיר תורג'מן: וכאן הנקודה שדלית הזכירה – מנהל מקרקעי ישראל, כמו שהוא עשה עם הקיבוצים, שהוא ויתר על שטחים, על מיליוני דונמים, כאן, בירושלים, אנחנו לא רואים את הניסיון לעזור ולסייע לעיריה.
<מאיר תורג'מן: אנחנו מגישים כאן תכניות שצריכות לעניין כל חבר כנסת שיושב במליאה הזו, שאם רוצים באמת שעיר הבירה של מדינת ישראל תיראה קצת יותר טוב ולא תהיה העיר העניה, כמו שהעירו כאן כמה אנשים – אראל מרגלית ונחמן שי מכירים את הנושא הזה לפני ולפנים, באמת, מתוך ידיעה שהאנשים האלה מבקרים במקומות, רואים את העוני והמצוקה – מדובר פה בעולים חדשים מאתיופיה, מרוסיה, וזו הזדמנות.
<מאיר תורג'מן: אני אומר – מגיע צל"ש לעירית ירושלים על התכנית הזו.
<מאיר תורג'מן: זו תכנית דגל שהממשלה צריכה להוביל אותה, צריכה לעזור לנו בנושא הזה.
<מאיר תורג'מן: אנחנו הולכים לקת אנשים ולהרים אותם לחיים אחרים, למצב אחר לגמרי.
<מאיר תורג'מן: אתם צריכים לעזור לנו בזה.
מירי רגב: אני מוכנה לעשות על זה דיון נקודתי ברגע שראש העיר יגיד לי שלא הצלחתם לקדם את התכניות.
מירי רגב: ברגע שהוא יגיד לי שבנושא הזה דרושה התערבות של הוועדה, אני מצהירה שעוד במושב הזה אני אקיים דיון על העניין הזה, רק תגידו איפה תקוע.
<מאיר תורג'מן: אמרת שאת רוצה להזמין לכאן את בנצי ליברמן, זה השלב הראשון.
מירי רגב: הוא מוזמן, לגבי נושאים כלליים.
מירי רגב: תגידו מה אתם רוצים נקודתית, תקבלו מענה.
ישראל אייכלר: כבוד ראש העיר, ברוך הבא בצל קורתנו, סגני ראשי הערים וכל חברי העיריה.
ישראל אייכלר: אני מאד שמח לדבר על הנושא של ירושלים.
ישראל אייכלר: ירושלים היא עירי, כמו של הרבה יהודים – יותר מחצי מיליון, זו העיר הגדולה ביותר בארץ.
נחמן שי: לא חצי מיליון.
נחמן שי: היא עיר של 800 אלף
ישראל אייכלר: בכל מקרה, מדברים על עיר יהודית ודמוקרטית.
ישראל אייכלר: כשאני שומע בחוץ, בתקשורת, שרוצים לציין את יום ירושלים, את החגיגה הזו, מדברים נגד שני דברים: נגד הגידול הדמוגרפי, נגד הזכות הדמוקרטית של אנשים ונגד יהודיותה של ירושלים.
ישראל אייכלר: לכן אני אומר שיש שני ימי ירושלים – יש יום ירושלים שכולנו שמחים בה ויש את יום ירושלים של אנשים שאומרים: ערן ערו עד היסוד בה.
ישראל אייכלר: הם לא אוהבים את ירושלים, בדרך כלל, האנשים האלה, כי אוהבי ירושלים, גם אם הם דתיים וגם אם הם חילוניים – ראיתי שכולם פה משתפכים על ירושלים, ואני רואה את זה בחיוב, גם אם אני לא מסכים בשאר הדברים עם האנשים האלה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לצטט חבר כנסת, אולי זה לא מקובל, אבל ראיתי פה שהוא כותב כך: "בערב שבת, כשהשמש שוקעת, אני מביט אל האופק, איך השכינה עוטפת את העיר ומרככת אותה, ואיך היא חודרת אלי, והשבת המלכה באה אלינו, לעירנו, ומרגיעה את כולנו".
ישראל אייכלר: אני חושב שרק ירושלמי כמו חבר הכנסת אראל מרגלית יכול לכתוב משפט כל כך יפה על ירושלים.
ישראל אייכלר: לכן אנחנו צריכים לראות את ירושלים על כל תושביה כחלק בלתי נפרד משמחת ירושלים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להיות ספציפי לגבי התכניות של התחדשות ירושלים.
ישראל אייכלר: אלה שאומרים שיש בניה גדולה בירושלים צודקים, רא שהעיר צודק, יש בניית פרויקטים אדירים.
ישראל אייכלר: אבל מה לעשות שרוב בני ירושלים עניים, ורוב הפרויקטים הם לעשירים.
ישראל אייכלר: זו הבניה העיקרית בירושלים.
ישראל אייכלר: אז מה הפתרון?
ישראל אייכלר: התחדשות, כל מה שאתם מדברים על לחדש את השכונות.
ישראל אייכלר: אבל יש פה בעיה שנקראת ביורוקרטיה, שיורדת לחיי כל אזרח במדינת ישראל, וגם בירושלים זה מעכב כל דבר.
ישראל אייכלר: למשל, נושא מאד חשוב כמו שימור.
ישראל אייכלר: כולנו רוצים לשמר, אבל אני לא חושב שהדירה בה אני נולדתי, צריך לשמר אותה ולמנוע לבנות בניין חדש שם.
ישראל אייכלר: עיש כל מיני דרגות שימור.
ישראל אייכלר: יש בתים שבאמת צריך לשמר, אבל השימור גורם, מעבר לנזק הכספי, לחוסר כדאיות של יזמים לחדש את העיר, וזה גם גורם לביורוקרטיה וסחבת נוראית.
ישראל אייכלר: צריך לא לתת בידי המקצוענים את המושג הזה של שימור, כי שימור זה עניין ערכי, עניין סנטימנטלי.
ישראל אייכלר: אי אפשר להגיד על כל בניין שני, ומי שיש לו אינטרס – תוקע את השימור.
ישראל אייכלר: אם לא הצליחו אנשי הארכיאולוגיה למצוא שם עצמות אז מוצאים שזה נבנה לפני 100 שנים וצריך את הסופר הזה ואת הסופרת ההיא, כל אחד צריך להישמר.
<ציפי רון: זה גם מביא תיירות, זה מנוע כלכלי.
ישראל אייכלר: בוודאי.
ישראל אייכלר: אני יודע שלירושלים יש מאות אלפי תיירים.
ישראל אייכלר: הדבר היחיד שמייחד את ירושלים בתיירות מול תל אביב זה קדושתה של ירושלים, ורק אתמול היה פה מי שאיננו יהודי, והוא בא לירושלים רק בגלל קדושתה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר על העניין של העיר העניה, במשפט אחד.
ישראל אייכלר: אומרים שירושלים היא עיר עניה ועיר מוזנחת.
ישראל אייכלר: אני ממש נעלב בשמם של תושבי ירושלים.
ישראל אייכלר: אמנם ההכנסה של תושבי ירושלים אינה גדולה כמו בערים אחרות, אבל "עני" זה מושג שמי שהוא עני הוא עני בדעת, ברוח – ירושלים עשירה ברוח, עשירה בדעת.
ישראל אייכלר: יש אנשים ענים שראש העיר והעיריה צריכים לטפל בהם, ירושלים ויהודה תשב לעולם.
מירי רגב: תודה לך, עופר, בבקשה.
<יצחק שווקי: אני ביקשתי רשות דיבור בפתק כשנכנסתי, כי אני רוצה לדבר על השימור, כי הוא דיבר על השימור.
מירי רגב: אל"ף, לחבר כנסת מותר לדבר על מה שהוא רוצה.
מירי רגב: אני לא מתייחסת לשימור כי אני חושבת שיש חשיבות לשימור, אז עדיף שלא תעלה את זה.
<יצחק שווקי: התכוונתי להגיד דברים חיוביים.
<עופר צבי ברקוביץ': אני רוצה לברך את יושבת ראש הוועדה שהיא לוחמת אמיתית לדיור בר השגה וגם אוהבת את ירושלים.
<עופר צבי ברקוביץ': זה דיון חשוב.
<עופר צבי ברקוביץ': מצוקת הדיור בירושלים היא מצוקה קשה, משפיעה גם על הרבה משפחות שעוזבות את העיר.
<עופר צבי ברקוביץ': בהיבטי התחדשות עירונית, קודם כל אני שמח שיושב ראש העיר, מחזיק תיק התכנון והבניה מובילים את הנושא הזה, ובאמת קיבלנו החלטה להוריד היטלי השבחה.
<עופר צבי ברקוביץ': עדיין\
<עופר צבי ברקוביץ': המסלולים – יזמים, רשויות – המסלולים קשים.
<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו רואים הרבה מאד עמידה בפרויקטים האלה, ואם ממשלת ישראל ומשרד השיכון לא יכניסו את היד לכיס ולא יעזרו בתמריצים ובתובנות נכונות איך לקדם את התהליך הזה, אנחנו נמשיך לדבר על זה, וזה באמת הפוטנציאל העיקרי בירושלים, כי אין לנו הרבה קרקעות בירושלים אבל יש לנו אזורים להתחדשות עירונית, ואנחנו צריכים לראות מעורבות אמיתית יותר ומעשית יותר לא רק בהגדרת מסלולים אלא גם בתמריצים שיוציאו את זה לפועל.
<עופר צבי ברקוביץ': אני רוצה להציע עוד שלושה אלמנטים שהם ייחודים לירושלים.
<עופר צבי ברקוביץ': דירות רפאים.
<עופר צבי ברקוביץ': התחלנו במהלך שתכליתו לטפל בבעיה הזו של 10,000 דירות בירושלים שיכולות מחר בבוקר לשמש הרבה מאד אנשים בעיר.
<עופר צבי ברקוביץ': אז רק בשנה הבאה אנחנו מתחילים לגבות, לקח זמן להחיל את התהליך הזה, אצלכם, רציתם לדחות את זה בשנה.
<עופר צבי ברקוביץ': צריך להחריף את הצעדים נגד קנייה של אנשי חוץ - - -
מירי רגב: זה בחקיקה?
מירי רגב: זה אצלנו בכנסת?
ניר ברקת: זה אושר על ידי משרד הפנים, אנחנו נעביר את זה בשנה הבאה.
ניר ברקת: העברנו ב-2010 וזה לא אושר - - -
<עופר צבי ברקוביץ': אני לא חושב שמס כפול זה הצעד היחידי שאנחנו יכולים לנקוט בו.
<עופר צבי ברקוביץ': יש פה עניין של מיסוי רכישה, יש פה עניין של אלמנטים אחרים.
מירי רגב: אז דיבר אתי על זה גדעון וסגרנו את זה בתקנה של האוצר.
<עופר צבי ברקוביץ': אני לא חושב שהצעד הזה הוא מספק כדי לטפל בתופעה.
<עופר צבי ברקוביץ': הוא יכניס כסף לעיריה, הוא לא יביא את אותם בעלי דירות להשכיר, וצריכים לנקוט בעוד צעדים.
<עופר צבי ברקוביץ': בקרוב תעלה הצעת חוק שמטרתה לטפל בתופעת הנכסים הנטושים, פילים לבנים שנמצאים ברחבי העיר, מאות אלפי מטראז'ים שיכולים לשמש לדיור, לתעסוקה.
<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו היום פוטרים אותם מארנונה בהנחיה ממשלתית.
<עופר צבי ברקוביץ': אם הפטור הזה יקוצר אנחנו נורה ליזמים, לבעלי הנכסים להביא לשימוש מהיר את אותם נכנסים, אנחנו ניצור היצע דיור שקיים היום בעיר, עומד ולא שמיש.
<עופר צבי ברקוביץ': זה אמור לעלות בקרוב לוועדת השרים לחקיקה.
מירי רגב: הצעת חוק ממשלתית או פרטית?
<עופר צבי ברקוביץ': הצעת חוק ממשלתית של חבר טופורובסקי.
מירי רגב: אז היא לא ממשלתית, היא פרטית.
<עופר צבי ברקוביץ': סליחה.
<עופר צבי ברקוביץ': הדבר האחרון – נושא שטחים חומים.
<עופר צבי ברקוביץ': במסגרת התיקונים של שר הפנים, במסגרת הרפורמה לחוק התכנון והבניה, כשאנחנו מבקשים את עזרתכם, ודיבר פה קודם חבר הכנסת דב חנין על כך שצריך למצוא פתרונות חברתיים – שטחים חומים, מגורים להשכרה בניהול עיריה, זה פתרון חברתי אמיתי שנותן כוח לנו לאפשר דירות לאנשים צעירים, אנשים אחרים שצריכים את הדירות האלה, במחירים סבירים, ידועים מראש - - -
יעקב אשר: אבל אתה תצטרך גם גני ילדים, ודברים כאלה.
<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו מדברים על מעל אותם שטחים חומים, וזה פתרון חברתי אמיתי שלא משאיר את הדברים - - -
מירי רגב: מה סגרנו ב-101?
<רוני טיסר: 188- שיהיה תיקון.