GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: אם אתה בא לפה ואומר לנו שאתה לא יודע בשלוף, שאין לך על המסך בבוקר כשאתה קם כמה יחידות דיור קיימות, כמה מתוכננות, כמה שווקו, כמה נבנו, כמה היתרי בנייה, כמה אזרחים ישראלים נכנסו לדירות ששיווקתם, זה כשל שאני לא יודעת בתור אזרחית איך להתמודד איתו בכלל.
תמר זנדברג: אתה לא תטיח בנבחרי ציבור שמותחים עליכם ביקורת.
תמר זנדברג: זאת לא רק ביקורת סופר מוצדקת, זאת ביקורת שאני בכלל לא יודעת מאיפה להתחיל אותה.
תמר זנדברג: כל הזמן באים ואומרים לנו פה שיווק, מימוש, כמות מינימאלית, כמות מזערית ואין לכם את הנתון הבסיסי הזה?
דב חנין: בינת, אני לא מצליח להבין את הבסיס הרעיוני לאבחנה שאת עושה בין שיווק פרטי ושיווק ציבורי.
דב חנין: מלאי מבחינתי הוא מה שלא הוצא לגביו היתר בנייה.
דב חנין: מה איכפת לי אם זה של רמ"י או של יזם פרטי.
דב חנין: מה שנמצא במערכת ואין עליו היתר בנייה זה מלאי תכנוני.
דב חנין: אני לא מבין את האבחנה ברמה הרעיונית.
<בינת שוורץ: האבחנה הזאת לא מחויבת המציאות.
<בינת שוורץ: אפשר לעשות איזה אבחנות שרוצים.
<בינת שוורץ: כמו שאתה יודע, יש שיטות שונות לניהול כל דבר, גם לניהול מלאי.
<בינת שוורץ: כרגע, מכיוון שהנתונים שיש לנו כמדינה זה מתי הקרקעות שווקו ולא מתי התקבל היתר בנייה לגבי הקרקעות הספציפיות האלו, אנחנו מתייחסים לקרקעות ששווקו כאל קרקעות שהתחילו הליך מימוש.
<בינת שוורץ: אנחנו בונים עכשיו - אמרתי את זה באחת הישיבות הקודמות - מעכת ממוחשבת שמתממשקת עם כל הוועדות המקומיות כך שכל היתר בנייה המדינה תראה.
<בינת שוורץ: עד שזה יקרה - -
תמר זנדברג: מה בינתיים לגבי הוד"ל, הותמ"ל?
מירי רגב: גאונות אדירה של מערכת התכנון.
מירי רגב: זה ממש מדהים שהגעתם למסקנה הזאת.
מירי רגב: איך לא חשבנו על זה קודם?
תמר זנדברג: עד שלא תהיה המערכת הממוחשבת אנחנו לא נדע כמה היתרי בנייה יצאו, כמה דירות - -
<ערן ניצן: הלמ"ס מחזיק את זה.
דב חנין: אני רוצה לחדד את הנקודה ברמה העקרונית, לא ברמה המעשית.
דב חנין: ברמה העקרונית אנחנו מסכימים שהמקום שאליו אנחנו רוצים להגיע אליו כולנו הוא שלמערכת שלכם, של המדינה, יהיו הנתונים המרוכזים והמדויקים מה אושר ברמה התכנונית אבל עדיין לא נמצא בבנייה, שזה בעצם המלאי שאנחנו מדברים עליו.
<בינת שוורץ: אני אחדד את זה.
<בינת שוורץ: אני צריכה ליצור את הקשר בין היתר בנייה לתכנית.
<בינת שוורץ: היום אנחנו יודעים בדיוק כמה היתרי בנייה יצאו.
<בינת שוורץ: גם אתה יודע, כי זה מופיע בכל מקום.
<בינת שוורץ: אני לא יודעת לקשור את זה לתכנית ספציפית כי אין לי את המערכת הממוחשבת.
<בינת שוורץ: זה השיפור שאנחנו עושים.
<בינת שוורץ: המדינה יודעת כמה היתרי בנייה.
<בינת שוורץ: הקשר לזה לתכניות הוא קשה.
<בינת שוורץ: מבחינת הניהול בשלב הזה הראשוני והילדותי שלו - - אני אומרת כרגע שאנחנו מנהלים באופן ילדותי את המלאי הזה.
<בינת שוורץ: עד היום, במשך 65 שנים, לא ניהלו אותו.
<בינת שוורץ: יותר קל לי עכשיו לנהל את זה כשאני יודעת שקרקעות שיצאו לשיווק התחילו את הגלגול שלהן לקראת מימוש.
<בינת שוורץ: ייקח שנתיים, שלוש, ארבע והן יתממשו.
תמר זנדברג: ועדה מחוזית לא יודעת כמה היתרי בנייה יצאו מכוח תב"א?
<בינת שוורץ: לא, היא לא יודעת.
<בינת שוורץ: מה הפלא הגדול?
תמר זנדברג: התב"אות שהוא מוציא הן תב"אות שאושרו בוועדה מחוזית.
<בינת שוורץ: מה כל כך קשה להבין?
<עודד גבולי: הם צודקים, תמי, זה נמצא בהלמ"ס.
תמר זנדברג: הלמ"ס זה סטטיסטיקה.
<בינת שוורץ: הלמ"ס לא יודעת לקשר לתכנית.
<עודד גבולי: את צודקת, הלמ"ס יודע רק כמה הרשויות הוציאו.
תמר זנדברג: אתה יודע כמה היתרי בנייה הוצאת מכוח תב"א מאושרת?
<עודד גבולי: כן, אני מעביר את זה להלמ"ס.
תמר זנדברג: יש לך לא רק את הנתון שהעברת להלמ"ס.
<עודד גבולי: לא מאיזו תב"א, רק את כמות ההיתרים.
<עודד גבולי: כל היתר וכמות יחידות הדיור.
דב חנין: על זה בדיוק נמצא הוויכוח.
דב חנין: איפה נמצאת הבעיה?
דב חנין: אם הבעיה בשלב התכנוני, בואו נטפל בבעיה בשלב התכנוני.
דב חנין: אם הבעיה בשלבי השיווק, בואו נטפל בבעיית השיווק.
דב חנין: כשאתם אומרים שמבחינת
דב חנין: כם יש איזה שהוא ערפל אתם לא מסייעים לנו.
דב חנין: אני לא אומר את זה בכדי להתעקש סתם.
דב חנין: אני אומר כי על זה הוויכוח.
דב חנין: כל הטענה שלנו היא שהבעיה לא נמצאת בשלב התכנון.
דב חנין: אתם צריכים להגיד לנו מה נמצא בשלב התכנון במובן האמיתי שלו.
<בינת שוורץ: לא בשלב התכנון אלא במלאי תכנוני, שזאת תכנית מאושרת.
דב חנין: האם מדובר במלאי תכנוני במובן האמיתי שלו, שאלה דברים שתוכננו אבל לא נבנו, או שאנחנו נמצאים במקום אחר?
דב חנין: פה הבעיה.
<בינת שוורץ: העקרונות הראשיים לניהול המלאי זה לזהות את הצרכים, כמה אנחנו צריכים לספק כדי שמזה נבנה מלאי.
<בינת שוורץ: אגב, תמיד מלאי חייב להיות גדול יותר ממה שצריך לספק.
<בינת שוורץ: על זה אין ויכוח.
<בינת שוורץ: מכיוון שאנחנו נמצאים היום במשבר, מכיוון שאנחנו נמצאים היום בשוק שנמצא בחסר ומכיוון שאנחנו מתחילים לנהל מלאי שהוא כבר מתקיים במשך 65 שנה, אנחנו חייבים להסתכל אחורה ולראות אם יש לנו פערי עבר שצריך לצמצם.
<בינת שוורץ: אחרי שאנחנו רואים את שני הדברים האלה אנחנו צריכים לקבוע את המלאי שישמש לנו לתפעול באופן שוטף, זאת אומרת, המלאי השוטף שממנו יוציאו היתרי בנייה.
<בינת שוורץ: זה אומר צרכים שוטפים של כל שנה וסגירת פערים אחורה.
<בינת שוורץ: חוץ מזה צריך להיות גם מלאי אסטרטגי שיושב לנו על המדף כדי שאנחנו כמדינה נוכל לנהל מעת לעת, להציף את השוק במגורים כשאנחנו חושבים לנכון, או לשמור את המלאי הזה כמלאי בשעת חירום לבעיות לא ידועות, לתכניות שלא הצלחנו בסוף לאשר וחשבנו שכן.
<בינת שוורץ: המשימה הכי גדולה, כמו שאמרתי קודם, זה לנהל את המלאי ולעקוב אחרי המימוש שלו כדי שנוכל לתת לכם ולעצמנו תשובות.
<בינת שוורץ: את זה התחלנו רק בשנתיים, שלוש האחרונות.
<בינת שוורץ: זה לא פשוט.
<בינת שוורץ: מה הצרכים?
<בינת שוורץ: את הצרכים אנחנו מגדירים כגידול במספר משקי הבית.
<בינת שוורץ: אנחנו רואים את הגידול במספר משקי הבית משנת 2000, כולל תחזית עד 2019.
<בינת שוורץ: המספר הוא די יציב, הוא עומד על כ-43, 45 אלף משקי בית חדשים כל שנה.
<בינת שוורץ: בהנחה שכל משק בית צריך דירה, שגם על זה אפשר להתווכח, אנחנו צריכים לספק כל שנה 43 אלף התחלות בנייה לפחות.
<בינת שוורץ: אם אנחנו מנסים לעשות עכשיו תכנית ל-5 שנים, תכנית חומש כדי לנהל את המלאי התכנוני ל-5 השנים הקרובות ולבנות בהתאם, אנחנו צריכים קדימה, מ-2015 עד 2019, עוד 220 אלף יחידות דיור רק כדי לענות על הצורך.
<בינת שוורץ: בוא נראה מה היה.
<בינת שוורץ: הצורך מופיע לנו כאן באדום.
<בינת שוורץ: זה מה שראיתם קודם.
<בינת שוורץ: 45 אלף משקי בית חדשים כל שנה בממוצע.
<בינת שוורץ: בהתחלות בנייה תראו שבמשנת 2000 עד 2010 התחלות הבנייה היו פחות מהצורך הדמוגרפי, פחות מהגידול במשקי הבית.
<עודד גבולי: זה נתוני הלמ"ס?
<בינת שוורץ: זה נתוני הלמ"ס ובנק ישראל.
<בינת שוורץ: אני רוצה לשתף אתכם בסוגיות הגדולות.
<בינת שוורץ: אנחנו שואלים את עצמנו כמה באמת יחידות דיור חסרות, כי אנחנו צומחים מבחינת משקי בית יותר מאשר התחלות בנייה.
<בינת שוורץ: אפשר לספור משנת 1995.
<בינת שוורץ: במשרד השיכון יש את שנתון הבנייה.
<בינת שוורץ: משרד השיכון ספר משנת 1995 ומצא שמשנת 1995 עד היום יש חוסר של למעלה מ-115 אלף יחידות דיור.
<בינת שוורץ: בנק ישראל, לעומת זאת, על פי מחקר שהוא עשה, בחר לספור משנת 2005 את הפער בין הגידול במשקי הבית לבין מספר יחידות הדיור החדשות שנבנו.
<בינת שוורץ: אני בחרתי ללכת על המספר הנמוך יותר.
<בינת שוורץ: אנחנו כל הזמן בהנחות שמרניות, כי ככל שהפער בין הבנייה בפועל של יחידות דיור לבין הגידול במשקי הבית מצומצם יותר, כך אנחנו צריכים לספק פחות תכנון.
<בינת שוורץ: הלכנו לכיוון השמרני.
<בינת שוורץ: כ-80 אלף יחידות דיור חסרות לנו בהתחלות בנייה משנת 2005 עד היום.
תמר זנדברג: יש פילוח בין אזורי ביקוש, בין מרכז לפריפריה?
<בינת שוורץ: אין פה.
<בינת שוורץ: כרגע אני נותנת תמונה ברמה ארצית, אני לא יכולה להיכנס לרמה של מחוז.
תמר זנדברג: איפה יותר?
תמר זנדברג: יש איזה שהוא פער דיפרנציאלי?
תמר זנדברג: במרכז חסר יותר מאשר בפריפריה?
<בינת שוורץ: כן, עד כמה שאני זוכרת.
<בינת שוורץ: עשיתי את הניתוח הזה בשלב מוקדם יותר.
<בינת שוורץ: אם אני לא טועה, מחוז ירושלים ומחוז מרכז הם הכי קריטיים מבחינת הפער.
<בינת שוורץ: מחוז דרום וצפון פחות, אם אני לא טועה.
<בינת שוורץ: אפשר להסתכל, יש את הנתונים האלה.
<בינת שוורץ: 43 אלף לשנה זה 220 אלף יחידות דיור חדשות ל-5 שנים.
<בינת שוורץ: ראינו את הפער של עוד 80 אלף.
<בינת שוורץ: אנחנו על כ-300 אלף יחידות דיור.
<בינת שוורץ: זה הנטו.
<בינת שוורץ: עכשיו מה אנחנו צריכים?
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לספק את הצרכים השוטפים, שזה את ה-43 אלף כל שנה.
<בינת שוורץ: אמר, ובצדק, עודד גבולי שלא מתכננים בדיוק את המספר שצריך לבנות.
<בינת שוורץ: אם אני צריכה לבנות 40 אלף יחידות דיור, אני לא מתכננת 40 אלף .
<בינת שוורץ: אמר עודד שמקובל לתכנן לפחות 50% יותר.
<בינת שוורץ: גם פה אנחנו בחישוב שמרני.
<בינת שוורץ: אמרנו, לא 50% יותר, נחשב רק 33% יותר.
<בינת שוורץ: כי אנחנו מתכוונים להתייעל מבחינת פתרון החסמים.
<בינת שוורץ: אנחנו רוצים לייצר תכניות שאפשר לממן אותן.
<בינת שוורץ: אנחנו מניחים הנחה שמרנית.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לייצר עוד תכניות כדי שיסגרו את הפער בין מה שנבנה לבין - -
<רננה ירדני: זה אופטימי.
<תומר רוזנר: לבין ה-80 אלף.
<בינת שוורץ: חוץ מזה אנחנו צריכים עוד תכניות לצורך מלאי אסטרטגי על המדף.
<בינת שוורץ: מבחינת האספקה השוטפת ל-5 שנים אנחנו צריכים לתת את ה-220 אלף פלוס שליש.
<בינת שוורץ: מדובר על 290 אלף יחידות דיור בתכניות מאושרות.
<בינת שוורץ: אנחנו שמרנים.
<בינת שוורץ: אם לא היינו שמרנים, היינו שמים שלוש מאות וקצת אלף.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לסגור פערים.
<בינת שוורץ: גם כאן יש שתי אפשרויות.
<בינת שוורץ: אפשרות אחת היא שאני צריכה לסגור את הפער הזה של ה-80 אלף שזיהיתי, שאלה פערי בנייה פלוס פערים תכנוניים.
<בינת שוורץ: לא ספרנו כרגע את פערי הבנייה.
<בינת שוורץ: אני רוצה דווקא להתייחס לפערים שנוצרו, בעיני, כתוצאה מהמצב של המלאי התכנוני עד כה.
<בינת שוורץ: אנחנו מנסים להבין מה קרה למלאי התכנוני ב-14 השנים האחרונות.
<בינת שוורץ: מה שקרה למלאי התכנוני הזה זאת שחיקה עצומה.
<בינת שוורץ: מה שקרה זה שלמרות שיחידות דיור שנבנו היו פחות מהצורך הדמוגרפי, הן היו יותר ממה שתכננו.
<בינת שוורץ: הפער הוא עצום.
<בינת שוורץ: אנחנו תכננו 62 אלף יחידות דיור פחות ממה שנבנו, כאשר נבנו 80 אלף יחידות דיור פחות ממה שצריך.
<בינת שוורץ: זה עומד בפנינו כאשר אנחנו מנסים לבנות איזו שהיא אסטרטגיה למלאי תכנוני.
<בינת שוורץ: גם פה לקחתי באופן שמרני רק את ה-62 אלף שחסרים, לא הוספתי עליהם את ה-80, כי הייתי מגיעה למספרים עצומים שנדרשים.
<בינת שוורץ: על המדף אנחנו רוצים לייצר מלאי תכנוני של שנה.
<בינת שוורץ: אם תשאלו כל מפעל הוא יגיד לכם שמלאי תכנוני של שנה זה סיכון מטורף.
<בינת שוורץ: אנחנו לוקחים כאן סיכון כדי לא לבוא אליכם עם מספרים מפלצתיים של כמה צריך לתכנן, אלא באמת ללכת על המינימום.
<בינת שוורץ: אם בשנה אנחנו צריכים לתכנן 60 אלף, אז אנחנו מייצרים עוד 60 אלף על המדף.
<בינת שוורץ: סך הכל הגענו לכ-400 אלף יחידות דיור שאנחנו צריכים לתכנן ב-5 השנים הקרובות, מ-2015 עד 2019 כולל.
<בינת שוורץ: עוד נתון שחייבים להכניס כאן זה כמה מהן על קרקעות מדינה.
<בינת שוורץ: חשוב לי לשים את האבחנה הזאת משתי סיבות.
<בינת שוורץ: המדינה היא זו שיש לה את הכוח התיאורטי והפוטנציאלי להתערב ולהשפיע על מחירי הדיור בהרבה כלים.
<בינת שוורץ: למה חשוב לנו לפלח את קרקעות המדינה?
<בינת שוורץ: חלק מהכלים לא קשורים לתכנון ולשיווק, אלא לאמצעים פיננסיים והשפעות על הביקושים וכו'.
<בינת שוורץ: חלקם הגדול הוא הגדלת ההיצע ומחירי מטרה.
<בינת שוורץ: כאשר אנחנו מנהלים מלאי תכנוני של מדינת ישראל חשוב לפלח בין קרקעות מדינה לקרקעות פרטיות.
<בינת שוורץ: אנחנו רוצים להגיע למצב שבו מתוך 400 אלף היחידות הדיור האלו שיאושרו, שייבנו בתוך המלאי התכנוני ב-5 השנים האלה, בין 250 ל-300 אלף יהיו על קרקעות מדינה.
<בינת שוורץ: אלו כמויות עצומות.
<בינת שוורץ: המדינה לא תכננה כך מעולם, לא בקצב כזה ולא בכמויות כאלו.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו את השאלה הבאה: אם המדינה היא הכלי להורדת מחירי הדיור, ואם היא צריכה לתכנן 300 אלף יחידות דיור ב-5 שנים, כמה יש לה בתוך המלאי.
<בינת שוורץ: בקרקעות מדינה, נכון לבדיקות שעשינו – אנחנו בשלב ילדותי של המלאי הזה, של ניהול המלאי - מצאנו כ-40 אלף יחידות דיור מאושרות סך הכל על קרקעות מדינה.
<איתמר בן דוד: איך זה יכול להיות?
<בינת שוורץ: מאושרות.
<בינת שוורץ: החלומות שהצגת קודם, איתמר, הן החלומות שלי יותר מאשר שלך.
<איתמר בן דוד: 15 אלף בשדה תעופה הרצליה זה לא מינהל?
<איתמר בן דוד: 100% מינהל.
<בינת שוורץ: יש שדה תעופה הרצליה.
<איתמר בן דוד: כפר אז"ר.
<בינת שוורץ: זה מה שיש לנו.
<בינת שוורץ: זו תעודת עניות.
<בינת שוורץ: זה משבר מטורף.
<תומר רוזנר: כמה שווקו?
<בינת שוורץ: תומר, אני לא יודעת להשיב לך על זה.
<קריאה: מה עם הוד"לים?
מירי רגב: התשובה קשורה ללמה אנחנו צריכים לקחת אדמות מדינה, קרקעות מדינה ולהתחיל לבנות עליהן בניינים גבוהים להשכרה, דירות קטנות, מחירי מטרה, דיור ציבורי.
מירי רגב: לא וילות, לא סירקין, לא תל השומר.
מירי רגב: זה הדבר.
<בינת שוורץ: החלק של קרקעות מדינה בתוך המלאי התכנוני הוא מאוד מאוד קטן.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לתכנן עוד 250 עד 300 אלף ב-5 שנים.
<בינת שוורץ: בקרקעות פרטיות יש לנו אומדן ראשוני.
<בינת שוורץ: התכניות המאושרות שנמצאות בקרקעות הפרטיות לא נשלטות על ידי הממשלה.
<בינת שוורץ: אם במצב המשק הזה, שמחיר של כל יחידת דיור הוא בשמיים, הן לא עפו לתוך השוק, אז או שהן ישנות ולא רלוונטיות, או שיש בעיות פיננסיות לקבלנים, או שהיורשים רבים, או שיש חסמים שאפשר לטפל ואנחנו מטפלים בהם.
איציק שמולי: או שאנשים חושבים שהמחירים עוד ימשיכו לעלות.
איציק שמולי: זאת גם אפשרות.
איציק שמולי: אפשר לממש ביותר.
<בינת שוורץ: אני בספק.
מירי רגב: הם גם רוצים להתפרנס.
איציק שמולי: זה מה שאמרו לנו ב-2011, ב-2012 וב-2013.
איציק שמולי: אנחנו בספק.
איציק שמולי: תראי מה קרה, המחירים המשיכו לעלות.
מירי רגב: עזבו את ה-50 אלף, אנחנו רוצים להתמקד ב-250 אלף.
<בינת שוורץ: כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו בוחנים סדרה של כלים יחד עם האוצר לניהול יותר משוכלל של המלאי הזה.
יעקב אשר: כמה קרקעות יש בפרטי?
<בינת שוורץ: משהו כמו 50 אלף.
<ערן ניצן: שזה כלום.
<בינת שוורץ: זה גם כלום.
<בינת שוורץ: גם אם יש 100 אלף, זה כלום ביחס למספרים שהראיתי קודם.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים להגיע ל-400 אלף ב-5 שנים.
<בינת שוורץ: אלה המספרים.
<תומר רוזנר: לא מייצרים 80 אלף לשנה?
<בינת שוורץ: הם כבר צמצמו את הפער.
<בינת שוורץ: ה-80 אלף בשנה - -
<תומר רוזנר: אם תמשיכו במתכונת הנוכחית של 80 אלף בשנה, אז 80 אלף בשנה כפול 5 שנים זה 400 אלף.
<בינת שוורץ: אפשר לעשות רגע פאוזה?
<בינת שוורץ: הנייר שהצגת של מחוז מרכז על מאות אלפי יחידות דיור פוטנציאליות במחוז מרכז, תמ"א 38, פינוי בינוי נבחן ולא אומץ על ידי מינהל התכנון, שהוא גוף המטה והגוף המקצועי האחראי על לשכות התכנון המחוזיות.
<איתמר בן דוד: אין לנו נייר של מחוז מרכז, יש לנו של תל -אביב.
<איתמר בן דוד: לגבי המרכז עשינו ניתוח.
<בינת שוורץ: מחוז מרכז בשנת 2014, אחרי שהוא נתן בוסט בשנים 2012 ו-2013 והוציא את כל מה שהיה לו בהליכי תכנון והכניס לתוך הסל של המלאי התכנוני, אישר 2099 יחידות דיור ו-200 יחידות דיור במחוז תל-אביב.
<בינת שוורץ: בקצב הזה יהיה קשה להמשיך, כי מה שהיה במערכת אושר.
<בינת שוורץ: אנחנו עכשיו מדברים על פעולות תכנון חדשות.
<איתמר בן דוד: את עושה 80 אלף בשנתיים האחרונות.
<איתמר בן דוד: השאלה אם את יכולה לקפוץ ל-100 או 120 אלף בלי ותמ"ל.
<איתמר בן דוד: קפיצת מדרגה נוספת.
מירי רגב: דרך אגב, אין לך מושג כמה ההצגה שלך והבקשה הזאת הרימה לנו להנחתה לאמץ את הותמ"ל.
<בינת שוורץ: אני לא ממש גאה לשבת כאן ולהציג לכם כל מיני כלי ניהול - -
מירי רגב: את לא יכולה להיות גאה, אבל אין לך ברירה.
<בינת שוורץ: אין לי ברירה.
<בינת שוורץ: אנחנו יכולה להגיד שנכנסנו לזה מאוד ברצינות.
מירי רגב: אני לא יודעת איך אנשים שנמצאים בתפקידים האלה כל כך הרבה שנים, מסתכלים על עצמם מבחינה מקצועית במראה.
<בינת שוורץ: אני מקווה שתוך שנה נוכל לבוא עם מערכת משוכללת ומקושרת בין משרדי הממשלה, בין הרשויות מקומיות, לתת נתונים הרבה יותר משמעותיים.
<בינת שוורץ: למרות כל מה שאני אומרת, אנחנו יודעים שמה שמעכב תכנון ומימוש של תכניות מאושרות זה סדרה של בעיות, חסמים.
<בינת שוורץ: אני רוצה להראות לכם קצת מהתמונה.
מירי רגב: על החסמים האלה אתה אמור לדבר מחר.
<בינת שוורץ: אני רוצה להראות רק טעימה.
<בינת שוורץ: זה חשוב לי, כי כשאני מסתכלת על המלאי חשוב לי שהוא ימומש.
<בינת שוורץ: זה מבט אחד קדימה על פעולות למימוש.
מירי רגב: כשאתם עושים עכשיו עבודה על המלאי אתם חייבים להוציא מהמלאי את אותן תכניות שצריך לעשות להן תכנון מחדש.
<בינת שוורץ: חד משמעית.
מירי רגב: הן לא במלאי.
מירי רגב: הן לא קיימות.
מירי רגב: צריך להוציא אותן החוצה.
מירי רגב: אולי המהלך יהיה יותר מהיר, אולי זה ייקח פחות זמן.
<בינת שוורץ: מה הממשלה עושה לקידום תכניות דיור?
<בינת שוורץ: רובן הגדול של התכניות כאן הן לא מאושרות, לצערי, אלא הן בהליכים.
<בינת שוורץ: כל מי שמדבר על מלאי מכניס אותן.
<בינת שוורץ: כל החסמים האלה, גם חסמי התחבורה וגם חסמי הביוב – אלו דוגמאות, זה לא הכל - תוקצבו, נפתרו הבעיות, בין אם זה היה תקציב, בין אם זו הייתה התקשרות, בין אם זו הייתה התחייבות ובין אם זה היה העברת מימון, הלוואות.
<בינת שוורץ: הדברים האלה נסגרו.
<בינת שוורץ: המדינה עושה כל מה שהיא יכולה כדי שהתכניות, אלו שאנחנו מתכננים עכשיו, לא ישבו אצלנו במלאי בלי יכולת לשווק אותן.
מירי רגב: הן כבר יצאו מבחינתכם?
<בינת שוורץ: , אלו תכניות בהליכים.
<בינת שוורץ: 90% מהן אלו תכניות בהליכים.
<בינת שוורץ: אנחנו פשוט נוודא שברגע שהן יאושרו הן יוכלו לעוף להיתרי בנייה.
<צחי דוד: אנחנו פותרים גם חסמים בתכניות בראי של שנתיים, שלוש קדימה, כדי שלא נגיע אז - -
<בינת שוורץ: כשאנחנו מסתכלים על הפעולות של הממשלה אנחנו רואים שהותמ"ל הוא חלק ממכלול של פעולות ממשלה שמתמודדת בכל הכלים שיש לה עם המשבר הזה.
<בינת שוורץ: הכלים שלה הם מגוונים.
<בינת שוורץ: המערכת צריכה לייצר תכניות שאפשר לבנות מכוחן.
<בינת שוורץ: הן צריכות להיות מאושרות ועדכניות.
<בינת שוורץ: היא צריכה להקים את כל התשתיות הרלוונטיות, לתכנן ולהקים אותן.
<בינת שוורץ: היא צריכה לדאוג שהמערכות העירוניות לא יקרסו.
<בינת שוורץ: היא עושה את זה בסדרה של כלים.
<בינת שוורץ: כדי לייצר מערכת שמאשרת תכנית בקצב מהיר יותר עם תכניות עדכניות יותר יש את הוד"לים שיסתיימו באוגוסט, את הותמ"ל שיתחיל, אני מקווה, בחודשים הקרובים ואת הוועדות המחוזיות.
<בינת שוורץ: יש סדרה של מוסדות תכנון שמפוקסים על העניין הזה.
<בינת שוורץ: הקמת תשתיות תחבורה.
<בינת שוורץ: יש את הוועדה המיוחדת לתשתיות.
<בינת שוורץ: זה הות"ל.
<בינת שוורץ: גם הותמ"ל בתוך התכניות הגדולות למגורים יכלול את הפרויקטים הנדרשים, את התשתיות הנדרשות.
<בינת שוורץ: יש תקציבים ייעודיים במשרד האוצר, במשרד רה"מ, ברמ"י ובמשרדים השונים בכדי להקים את התשתיות האלו.
<בינת שוורץ: מערכות עירוניות תומכות.
<בינת שוורץ: הסכמי הגג מייצרים את הקדם המימון הרלוונטי.
<בינת שוורץ: מאוד חשוב לנו שהרשויות לא יקרסו.
<בינת שוורץ: כולם יודעים שתוספת מגורים דרמטית משפיעה מאוד לרעה על המאזן הכלכלי של הרשות המקומית.
<בינת שוורץ: לשם כך גם בותמ"ל וגם במוסדות התכנון האחרים אנחנו מנסים מאוד להקפיד על תכניות מאוזנות, תכניות שיכללו גם מקורות הכנסה לרשות.
<בינת שוורץ: כל רשות מקומית שתקבל בותמ"ל כמות גדולה של יחידות דיור למגורים בבת אחת, תגובש בין מינהל השילטון המקומי במשרד הפנים לבין אגף התקציבים במשרד האוצר איזו שהיא תכנית צמיחה שתקדים את האפשרות של הרשות המקומית להכניס, לייצר הכנסות לעצמה, כדי שתוכל לתת שירות לתושבים.
<בינת שוורץ: הטיפול בזמינות הקרקע .
<בינת שוורץ: הרבה פעמים הקרקע לא זמינה.
<בינת שוורץ: זה גם כן חסם מאוד גדול.
<בינת שוורץ: היא לא זמינה מכל מיני סיבות.
<בינת שוורץ: לפעמים ממריבות יורשים, לפעמים מזיהום קרקע ולפעמים מחוכרים או פולשים שאי אפשר לפנות אותם.
<בינת שוורץ: לפעמים זה מטרדים אחרים או מבנה מסוכן, עתיקות , קברים.
<בינת שוורץ: אנחנו מטפלים בזה בסדרה של מנגנונים בממשלה.
<בינת שוורץ: הממשלה, כשהיא משווקת באמצעות ממ"י, מנסה לבדוק שהפרויקט יהיה כלכלי ליזם על-מנת שהוא יתבצע, שהיזם לא יתחיל לרוץ לחפש כל מיני תוספות זכויות.
<בינת שוורץ: היא עושה את זה באמצעות - למרות כל מה שאומרים - פרסום מכרזים במחירי קרקע נמוכים או במחיר קרקע קרוב ל-0 כדי לייצר דירות להשכרה.
<בינת שוורץ: זה עוד כלי.
<בינת שוורץ: יש כמובן את הייזום הממשלתי שאמור להתחזק באמצעות החברה "דירה להשכיר" שתקום.
<בינת שוורץ: גם איזון תכנון, גם איזון בנייה, גם דירות להשכיר וסדרה של כוח אדם מקצועי לקבלנים.
<בינת שוורץ: שר הפנים מטפל בזה יחד עם מינהל האוכלוסין שמגדיל את מכסות הפועלים ממדינות שונות.
<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על מכלול של פעולות שהממשלה מייצרת כדי להתמודד עם הסיטואציה המאוד קשה שלדעתי עלתה מהנתונים כאן, כאשר הותמ"ל הוא חלק חיוני מהן.
<חיים שניידר: מה לגבי המלאי התכנוני שיש?
מירי רגב: היא אמרה שצריכים עוד 400 אלף יחידות דיור.
<חיים שניידר: מה המלאי הקיים היום?
<בינת שוורץ: אמרתי כ-40 אלף על קרקעות מינהל ועוד כ-50 אלף פרטיים.
<בינת שוורץ: כ-90, 100 אלף יחד.
<בינת שוורץ: אתם הכנסתם שם יחידות דיור לפי תמ"א 35 ועשרות אלפים במגזר הכפרי.
מירי רגב: אל תתייחסי לדוח שלהם.
מירי רגב: בינת, אני רוצה להגיד לך שפעם ראשונה אני רואה מצגת שהיא באופן אמיתי באה ומציגה את הבעיות.
מירי רגב: זה פשוט מביך שאין משרד שיודע לבוא ולהגיד היום בצורה מסודרת לציבור הישראלי כמה בתים יש, כמה שווקו.
מירי רגב: זאת בדיוק הסיבה שזה מחזק את הותמ"ל.
דב חנין: כשאני משתתף פה בדיון הזה אני נזכר בפרופ' חיים חנני.
דב חנין: פרופ' חיים חנני, המשנה לנשיא הטכניון, היה לוחם אצ"ל, היה כלוא באריתריאה.
דב חנין: בשנת 1961 הוא עשה תרגיל לסטודנטים שלו.
דב חנין: הוא שאל אותם מה הנתונים שהם צריכים כדי לייצר צינור דם מאילת לאשדוד.
דב חנין: הסטודנטים עשו עבודות מאוד מעניינות, אבל כולם נכשלו כי אף אחד לא שאל את השאלה למה צריך צינור דם מאילת לאשדוד.
דב חנין: כשאני שומע את הדיון כאן אני ממש נזכר בפרופ' חנני המנוח, כי אני חושב שאלו השאלות שעומדות בפנינו.
דב חנין: אנחנו שמענו את הדוח של פורום התכנון והחברה להגנת הטבע.
דב חנין: מבחינתי המספרים האלה הם מספרים שצועקים באוויר.
דב חנין: אני לא נכנס לפרטים, על ה-600 אלף ועל ה-141 אלף הדירות המתוכננות והמאושרות באזור המרכז.
דב חנין: אתם יודעים מה, אפילו אם זה לא 141 אלף אלא רק 130 אלף, אני לא רוצה להיכנס לוויכוח הקטן הזה על הפרטים ועל המספרים הנקודתיים.
דב חנין: התמונה בכללותה היא תמונה שיש לנו מלאי תכנוני גדול ומאושר במדינת ישראל.
דב חנין: הוויכוח שהיה לי עם גברת שוורץ לא היה ויכוח על מתודולוגיה, הוא היה ויכוח על אנתולוגיה, הוא היה ויכוח על השאלה מה יש.
דב חנין: מאחורי כל הדיבור הזה של איך מגדירים מלאי תכנוני אנחנו רוצים לדעת על מה אנחנו מדברים.
דב חנין: לפי הבנתי והבנתנו, שזאת ההבנה שכולנו יוצאים מהדיון הזה, יש הרבה דירות שהמערכת התכנונית עשתה לגביהן עבודה בצורה יותר טובה, בצורה פחות טובה, שאפשר לבנות אותן.
דב חנין: יש לנו פה עובדות.
דב חנין: היום בעמוד 8 בדה מרקר מתוארות 5 חברות שמחזיקות בידיהן 7000 דירות.
דב חנין: הוצע כאן פרס למי שיציג.
דב חנין: אני לא רוצה 7000 פרסים.
דב חנין: אתה אמרת דירה אחת.
<תמיר שאבי: צריך לבדוק - -
דב חנין: אני מוכן לבדוק.
דב חנין: יש לנו דירות בתוך המערכת.
דב חנין: עם הדירות האלו צריך להתמודד.
דב חנין: יש פה וויכוח על עובדות.
דב חנין: אני שם בצד את הוויכוח על העובדות, כי מחוץ לוויכוח על העובדות יש ויכוח על התיאוריה.
דב חנין: התיאוריה שלכם - אני אומר את זה בצער - היא תיאוריה שגויה לחלוטין.
דב חנין: ברור מאיפה זה בא.
דב חנין: זה בא מהעולם הסופר קפיטליסטי של כלכלת צד ההיצע.
דב חנין: בכל בעיה שיש בעולם תפתרו את בעיית ההיצע, תציפו , תורידו מחירי שוק.
דב חנין: המודל הפרימיטיבי הזה של הכלכלה לא עבד בשום מקום, לא עובד בישראל ובטח לא יעבוד בשוק הדיור.
דב חנין: בואו נבדוק את תמונת הביקושים.
דב חנין: תעזבו רגע את צד ההיצע.
דב חנין: הבנו כבר את צד ההיצע, בואו נדבר על צד הביקושים, על תמונת הביקושים.
דב חנין: תמונת הביקושים בשוק הדיור, כמו כל תמונת ביקושים בעולם הריאלי, היא תמונה דיפרנציאלית.
דב חנין: מה זה ביקושים בשוק דיור?
דב חנין: זה כל מיני דברים.
דב חנין: יש אנשים שיש להם כסף ורוצים להשקיע אותו.
דב חנין: הם קונים דירה.
דב חנין: למה הם קונים דירה?
דב חנין: כי הריבית נמוכה.
דב חנין: לאנשים אין היום במה להשקיע.
דב חנין: המון אנשים באופן מלאכותי פונים לשוק הדיור וקונים דירה שנייה, אפילו דירה שלישית שהם לא צריכים אותה היום.
דב חנין: זה מעלה מחירים.
דב חנין: בכדי להבין את הבעיה הזאת צריך לצאת מהאידאולוגיה הסגורה הזאת של צד ההיצע ולראות את השאלות בצד של הביקושים.
דב חנין: אנחנו מדברים על הרובד העליון, על אנשים שרוצים להשקיע כספית.
דב חנין: מתחת להם יש את הרובד של האנשים שסתם צריכים דיור.
דב חנין: במקרים רבים הם רוצים דיור להשכרה.
דב חנין: יושב פה חבר הכנסת טופורובסקי שהיה יו"ר התאחדות הסטודנטים.
דב חנין: הוא יודע שסטודנטים לא רוצים לקנות דירות, הם רוצים לשכור דירות כדי שיהיה להם בינתיים איפה לחיות.
בועז טופורובסקי: אם הם היו יכולים הם היו קונים.
דב חנין: זה מביא אותנו לכל הסוגיה שעסקנו בה רבות בוועדה הזאת של הדיור בהישג יד.
דב חנין: הפתרונות של דיור בהישג יד הם פתרונות אחרים.
דב חנין: הצורה שלהם היא אחרת.
דב חנין: אנחנו בדרך כלל לא מדברים על קנייה ועל הורדת מחירים לקנייה.
דב חנין: פה אני מסכים עם הגברת שוורץ, עם הגישה שאומרת שהישג יד זה אומר שכירות.
דב חנין: בזה אנחנו מסכימים.
דב חנין: כאן צריכה להיות ההשקעה.
דב חנין: צריכים את הפתרונות האלה בפועל.
דב חנין: ברובד התחתון יש גם את אלה שאפילו את זה לא מסוגלים.
דב חנין: להם אנחנו נותנים את מגוון הפתרונות של הדיור הציבורי.
דב חנין: כשאין הסתכלות על תמונת צד הביקוש ואנחנו מערבבים את כולם באיזה שהוא סל אחד נורא גדול, אנחנו מגיעים לתכנית ההזויה של שר האוצר על הורדת המע"מ.
דב חנין: אני לא רוצה לדבר כרגע על ההיבט שלה ואת מי היא מוציאה החוצה - ערבים, חרדים, נכים.
דב חנין: אני שואל את השאלה לטובת מי זה עובד.
דב חנין: זה עובד לטובת אלה שיש להם מיליון 600 אלף שקל לתת לילדים שלהם שיקנו דירה.
דב חנין: לרוב הסטודנטים שמר טופורובסקי וחבר הכנסת שמולי ייצגו אין מיליון 600 אלף שקל.
דב חנין: אנחנו נמצאים בבעיה.
דב חנין: כשלא מנתחים נכון את הבעיה לא מייצרים פתרונות.
דב חנין: לא רק שלא מייצרים פתרונות, אלא מייצרים נזקים.
דב חנין: פה אני רוצה להסכים עם הניתוח שהציגה התאחדות בוני הארץ.
דב חנין: בעיית המקורות היא בעיה מאוד רצינית.
דב חנין: אנחנו נמצאים במדינת ישראל במציאות שבה יש מעט מאוד אדמות.
דב חנין: אמנם חברת הכנסת רגב רוצה להוסיף לנו עוד טריטוריות, אבל בינתיים מה שיש לנו זו מדינה קטנה וצרה.
דב חנין: הטריטוריות שיש לנו הן מוגבלות ומצומצמות.
דב חנין: את המקורות האלה צריך לנהל מאוד מאוד בתבונה לטובת הדור הזה, לטובת הדורות באים, לא להרוס שטחים פתוחים, שטחים חקלאיים.
דב חנין: זאת המדינה שיש.
דב חנין: בזה צריך להסתדר לא רק עכשיו.
דב חנין: לא לבלוע, לגרוס הכל ולהתנהל בצורה חסרת אחריות, אלא לתכנן בצורה שקולה וראויה לטווח ארוך.
דב חנין: פה אני אומר בצער שהממשלה הולכת במודלים של פתרונות של עוד מאותו דבר.
דב חנין: אם היה להם קודם רפורמת מרפסות, אחר כך רפורמת פרגולות, אחר כך וד"לים שלב 0.1 ווד"לים שלב 0.2, עכשיו מביאים לנו גם ותמ"לים שלב 0.1.
דב חנין: אני מבטיח לכם שבעקבותיהם יבואו גם ותמ"לים 0.2.
דב חנין: כדי להתמודד עם בעיה אתה לא יכול להסתפק בסחרור פנימי של עוד מאותו דבר.
דב חנין: הפתרונות האלה של עוד מאותו דבר לא יעזרו.