GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: ההיבטים האלה חייבים להיות חלק מן ההחלטה של ממשלת ישראל לגבי מה יעשו בשדה בריר.
מירי רגב: זה שאנחנו זקוקים לפוספטים – לכולנו זה ברור.
מירי רגב: השאלה באיזה מחיר.
מירי רגב: ומה לעשות, כל מדינה מודרנית משלמת מחיר על כל קידום.
מירי רגב: השאלה אם הממשלה מוכנה לשלם את המחיר של תמותה, כפי שאמר ראש שירותי בריאות הציבור, של אדם אחד ל-9 שנים, האם הממשלה מוכנה לשלם את מחיר התמותה הזה – ואני לא מוכנה לשלם במחיר תמותה של אף אחד – ובעבור מה.
<אמנון פורטוגלי: זה רק במרכז ערד, לא כולל את אל-פורה, לא כולל את צפון ערד.
<קריאה: זה רק במקרה הקיצוני.
מירי רגב: אני מבקשת שמשרד הפנים יבדוק את הסוגיה של שמורת הטבע כאלטרנטיבה.
מירי רגב: עם כל הכבוד לשמורת הטבע, אני מעדיפה אנשים על פני שמורות.
מירי רגב: כל הגופים הסביבתיים והחברתיים והירוקים תסלחו לי.
מירי רגב: אם יש כאן עניין של שמורת טבע שיש בה אפשרות לכרייה של פוספטים אז נצטרך בהמון כאב ועצב לוותר על שמורת הטבע הזאת.
מירי רגב: האם בכלל האופציה של שמורת הטבע עמדה על השולחן?
מירי רגב: אם היא עמדה על השולחן אני רוצה להבין מה הסיבות שבעטיין החלטתם להסיר את האופציה הזאת.
<קריאה: זה יקר מדי.
יעל גרמן: מדובר על הר נשפה ונחל עשוש.
מירי רגב: יש לי הרבה כבוד לשרת הבריאות אך בסוף מי שמקבל החלטה ברמת התכנון במדינת ישראל הוא שר הפנים ומינהל התכנון, זה הכול.
מירי רגב: כל אחד שיעסוק בתחום שלו.
מירי רגב: שרת הבריאות העבירה המלצה כי היא היתה חייבת להעביר את המלצתה, אך מי שישקול בסוף את כלל השיקולים זה הממשלה.
<משה קווס: מה עם התדמית?
מירי רגב: התדמית לא מעניינת כרגע.
<משה חדד: איזו תדמית?
<משה חדד: למה לא נפגעת התדמית של דימונה?
<קריאות: - - - (מר משה חדד מוצא מישיבת הוועדה.
<קריאות: )
מירי רגב: למשרד הכלכלה, עוד נושא שכתבתי לי כאן, הטבות המס שמקבלים "רותם אמפרט" – גם משרד האוצר יקבל את הסיכום הזה, מן הסתם – צריך לראות איך זה משפיע על העובדים.
מירי רגב: בסופו של דבר ההחלטה צריכה להיות מערכת איזונים של תועלות וסיכונים, אם התועלות גדולות מהסיכונים.
מירי רגב: כך זה עובד בכל מערכת, יש איזונים של תועלות וסיכונים.
מירי רגב: צריך לראות מה התועלות של שדה בריר ולפי זה לקבל החלטה.
מירי רגב: אני רוצה שהמסמך שלנו ייצא, כמובן אחרי שנראה מה כתוב בדוח המלא.
מירי רגב: הדוח המלא יועבר לכל חברי הוועדה בעברית ובאנגלית, הוא יפורסם גם באתר האינטרנט של הוועדה ורק אחרי שנקרא אותו נוכל להחליט על הכיוון, אבל בינתיים זה הפרוטוקול ומבחינתי אלה הדברים.
דב חנין: הסיכום לא מקובל.
דב חנין: אני אומר את זה לפרוטוקול.
דב חנין: אני מניח שרוב חברי הוועדה מצטרפים לדעתי.
מירי רגב: נביא את זה להצבעה בתחילת המושב, נביא את נציגי הקואליציה והאופוזיציה והאמן לי שהסיכום הזה יעבור.
חמד עמאר: צהריים טובים לכולם, אני מתכבד לפתוח את דיון ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא:
חמד עמאר: הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 27), התשע"ד-2014 – הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
חמד עמאר: בשנת 2011 נכנס לתוקף חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א-2011, שנועד להקנות לעובדי גופי החקירה של המשרד להגנת הסביבה סמכויות פיקוח ואכיפה לשם אכיפת חוקי הסביבה.
חמד עמאר: החוק נועד לרכז את כלל סמכויות הפיקוח והאכיפה הקיימות לגופי החקירה של המשרד בחוק אחד.
חמד עמאר: אני מבין כי בשל טעות נוצר מצב שלפיו לעניין אכיפת פקודת בריאות העם, לא ניתן כיום להסמיך גורמי פיקוח במשרד להגנת הסביבה בסמכויות פיקוח מנהליות לפי הפקודה, וכן לא ניתן להסמיך מפקחים שהסמיך שר הבריאות בסמכויות חקירה, וההצעה שלפנינו באה לתקן מצב זה.
חמד עמאר: אבקש מנציג המשרד להגנת הסביבה להציג את הצעת החוק, להסביר בדיוק מה הבעיה שנוצרה ומה הפיתרון המוצע, ולאחר מכן נפתח את הנושא לדיון.
<נעמה שחל: שלום רב, אני נעמה שחל מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.
<נעמה שחל: כפי שתיארת, בעקבות תיקון עקיף לפקודת בריאות העם מ-2011, נוצר מצב שבו לגורמי המקצוע של המשרד אין יכולת לעשות שימוש בסמכויות הפיקוח שנמצאות בפקודת בריאות העם.
<נעמה שחל: הסמכויות האלה כוללת: כניסה, דרישת הזדהות, נטילת דוגמאות; סמכויות שמאפשרות לגורמי המקצוע אצלנו לפקח ולמנוע מפגעים שמפורטים בפרק ו' לחוק.
<נעמה שחל: התיקון שלפנינו נועד לאפשר לגורמי המקצוע במשרד לעשות שימוש בסמכויות הפיקוח.
<נעמה שחל: ובנוסף, להעניק סמכויות חקירה למפקחי משרד הבריאות, וחברתי ממשרד הבריאות ודאי תרחיב על כך.
חמד עמאר: למפקחי משרד הבריאות עכשיו אין סמכות חקירה?
<מיכל גולדברג: כן, אדוני.
<מיכל גולדברג: בשל התיקון שנעשה בשנת 2011 ומחיקת סעיף 64ג רבתי לפקודת בריאות העם, נוצר מצב שכיום אין להם סמכויות חקירה.
<מיכל גולדברג: הסמכויות האלה, כמובן, דרושות ביותר.
חמד עמאר: למי יש סמכויות חקירה כיום?
<מיכל גולדברג: לפי הפקודה אין סמכויות חקירה מכיוון שהסעיף נמחק.
<קריאה: הוא נמחק בטעות.
<נעמה שחל: למפקחי המשטרה הירוקה ואגף ים וחופים יש סמכויות, אבל לא למפקחי משרד הבריאות.
<מיכל גולדברג: המחיקה היתה בטעות מכיוון שב-2011, כשחוקק חוק אכיפה סביבתית, ניתנו למפקחי הגנת הסביבה סמכויות חקירה באותו חוק.
<מיכל גולדברג: הסעיף נמחק מכיוון שבטעות סברו שאין צורך בו מכיוון שהסמכויות הוענקו בחוק אחר, אבל למעשה הסתבר שכן יש צורך בסעיף לצורך המפקחים עובדי משרד הבריאות.
חמד עמאר: נציגת משרד המשפטים, בבקשה.
<גבריאלה פיסמן: התיקון תואם אתנו, ואנחנו תומכים בו.
חמד עמאר: אין לכם הערות?
<גלעד קרן: כפי שאמרה נציגת משרד המשפטים, הנוסח הוא נוסח שתואם אתנו והוא מקובל עלינו.
<גלעד קרן: כפי שאמר היושב-ראש, בשנת 2011 חוקקנו פה בוועדה ובכנסת את חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), שנועד לרכז את כל סמכויות הפיקוח של המשרד להגנת הסביבה בחוק אחד.
<גלעד קרן: בעבר זה היה מפוזר בכל אחד מהחוקים.
<גלעד קרן: בתיקון הזה הסכמנו לפרוץ את המסגרת הזאת עקב הדחיפות שהוסברה לנו, אבל אנחנו חושבים שבעתיד יש לשקול אם במקרים כאלה לבצע את התיקון בחוק המסגרת – אם יש צורך להתאים אותו, יכול להיות שיש צורך בשינויים מסוימים, בתנאי כשירות מסוימים, לפקחים שהם רק מפקחים מנהלים ולא עושים חקירה – אבל בכל מקרה, שהתיקון יהיה בחוק המסגרת.
<גלעד קרן: ובמקרה הזה הסכמנו, בשל הדחיפות, לחוקק את זה בחוק כפי שמוצע כרגע.
חמד עמאר: בחוק מדובר על ההכשרה של המפקחים, ואיזה סוג הכשרה הם צריכים לעבור?
חמד עמאר: החוק נוגע בנושא?
<גלעד קרן: כן, כפי שאני מיד אקריא, החוק קובע שמפקח כאמור יוסמך רק אם הוא קיבל הכשרה מתאימה כפי שהורה השר להגנת הסביבה, לעומת מפקחים שהם גם חוקרים של גופי החקירה, שם יש גם תנאי כשירות נוספים שנקבעים בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.
<גלעד קרן: זאת אומרת, שם זה רחב יותר.
חמד עמאר: והיום אין התייעצות עם השר לביטחון הפנים בנושא חקירה?
<גלעד קרן: לגבי חקירה יש.
<גלעד קרן: אבל בגלל שהסמכויות שמוצעות פה הן סמכויות קלות יותר ואין להם סמכות חקירה, אז אין צורך בכך.
חמד עמאר: המשרד לביטחון הפנים לא מתנגד לזה?
<גבריאלה פיסמן: זה דפוס הפעולה הרגיל.
<גבריאלה פיסמן: לגבי סמכויות מהסוג הזה אנחנו לא דורשים מעורבות של המשרד לביטחון הפנים כיוון שלא מדובר בסמכויות אכיפה.
<גבריאלה פיסמן: מדובר על סמכויות שהן סמכויות במדרג נמוך יותר, ובמהות הן לא סמכויות משטרתיות.
<גבריאלה פיסמן: אלה סמכויות מקצועיות של כניסה, דגימה, דרישת מסמכים, והן לא דורשות מעורבות כלשהי, מבחינת ההכשרה והכשירות, של המשרד לביטחון פנים.
חמד עמאר: איזה סוג חקירה הוא אמור לעשות?
<נעמה שחל: הוא עושה פיקוח.
<נעמה שחל: בעצם מדובר בגורמי המקצוע של המשרד, בעיקר במחוזות המשרד, שעושים פיקוח שגרתי.
<נעמה שחל: הם מגיעים למקומות, למפעלים וגורמים אחרים, ועושים שם פיקוח או כדי לטפל במפגעים שנוצרו או כדי למנוע מפגעים שייווצרו בעתיד, וזה סוג הפיקוח.
<נעמה שחל: הם נכנסים למקום, הם צריכים ליטול דוגמאות.
חמד עמאר: אני שאלתי על החקירה.
חמד עמאר: על הפיקוח אני יודע.
<גבריאלה פיסמן: חקירה זה רק משרד הבריאות.
חמד עמאר: נציגת משרד הבריאות, איזו חקירה הם מבצעים?
חמד עמאר: במקום עצמו, או מה?
<מיכל גולדברג: גם במקום עצמו.
<מיכל גולדברג: כחלק מהאכיפה הנדרשת של הפקודה, לעתים החקירה מתבצעת במקום תוך כדי כניסה לעסק או למקום שבו מבוצעת הביקורת, ולעתים, גם לא במקום.
<זאב פיש: ולעתים גם עקב אירוע.
<זאב פיש: יש מגוון שלם של סיבות לפיקוח המפקחים.
<גלעד קרן: רק להבהיר: לעניין המפקחים של משרד הבריאות, שהם כן מפקחים שחוקרים, אז ההסמכה ותנאי הכשירות וההכשרה שלהם היא בתיאום ובהסכמת השר לביטחון הפנים, ומשטרת ישראל צריכה גם להודיע שאין לה התנגדות למינויים, שאין להם עבר פלילי וכולי.
<גלעד קרן: זאת אומרת, יש מעורבות של המשרד לביטחון הפנים לגבי מפקחים שיש להם סמכויות חקירה.
חמד עמאר: תוכל להקריא?
<גלעד קרן: "הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 27), התשע"ד-2014
חמד עמאר: למפקחים יש מדים מיוחדים?
<גלעד קרן: למפקחים החוקרים יש מדים מיוחדים.
<נעמה שחל: של הגנת הסביבה או של משרד הבריאות?
חמד עמאר: של הגנת הסביבה.
<נעמה שחל: לא, לגורמי המקצוע אין מדים.
<נעמה שחל: הם יסתובבו עם תג שם ועם תעודה.
<גבריאלה פיסמן: לגבי החוקרים, הם כן יצטרכו ללבוש מדים כיוון שהם בעלי סמכויות אכיפה.
חמד עמאר: למה למשטרה הירוקה אין?
<נעמה שחל: למשטרה הירוקה, שזה גורמי החקירה, יש מדים.
<נעמה שחל: פה אנחנו לא מדברים על המשטרה הירוקה אלא על גורמי המקצוע, ולכן הם הולכים רק עם תג שם ותעודה.
<נעמה שחל: גורמי חקירה הולכים עם מדים, וגורמי מקצוע בעלי סמכויות פיקוח הולכים בלי מדים.
חמד עמאר: הערות לסעיפים?
חמד עמאר: אני מצביע על הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 27), התשע"ד-2014.
חמד עמאר: בעד הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 27), התשע"ד-2014 – פה אחד
חמד עמאר: <
חמד עמאר: הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה ושלישית ותועבר למליאת הכנסת להצבעה.
מירי רגב: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה בהמשך דיון בנושא חוק הדיור הלאומי.
מירי רגב: אני מתנצלת על כך שחברים שהוזמנו לוועדה היו צריכים להמתין.
מירי רגב: ישנם נציגים שאיחרו.
מירי רגב: האוצר והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כפי שאנחנו מכבדים אתכם, תכבדו גם אתם אותנו ואת הוועדה.
מירי רגב: גם אני יוצאת מוקדם בבוקר כדי לא להיתקע בפקקים.
מירי רגב: אני מבקשת להגיע בזמן, לפחות אותם אלה שיש להם עניין לקדם את החוק לא יותר מאיתנו אבל גם לא פחות מאיתנו.
מירי רגב: זאת מבחינתי הפתיחה לעניין הזה.
מירי רגב: נותרו לנו מספר דיונים מצומצם כדי להגיע להחלטות ולצמצום פערים בינינו ובין הממשלה.
מירי רגב: הקראנו את הקטע של כל מה שקשור לסוגיה המשפטית לקניין.
מירי רגב: היום אנחנו בעצם דנים על כל הסעיפים של הקניין.
מירי רגב: בזה בעצם סיימנו את החוק כולו.
מירי רגב: נותרו חובות לחברי הוועדה שביקשו לשמוע את מלאי הדירות.
מירי רגב: האוצר צריכים להציג בפנינו היכן הם מתכוונים לבצע את אותם מתחמים של דיור לאומי.
מירי רגב: משום שזה לא קשור לחקיקה עצמה, זה קשור למידע שאנחנו צריכים לקבל, את הנושאים האלה נעשה מיד אחרי שנסיים את סעיפי החוק עצמו, קרי: היום אם יישאר זמן עד השעה 14:00, מחר מהשעה 15:00 עד שזה ייגמר.
מירי רגב: ביום חמישי אנחנו יושבים מול הממשלה לסגירת פערים.
מירי רגב: התכנון הוא שביום ראשון נעדכן את הוועדה באותם דברים שבהם היו הסכמות או לא היו הסכמות עם הממשלה, כאשר אז אנחנו ממשיכים לתזכיר חוק, הסתייגויות והצבעות.
זבולון כלפה: ההסתייגויות רק בשבוע הבא?
מירי רגב: ההסתייגויות יהיו בכל מקרה רק אחרי התזכיר.
מירי רגב: אם אכן אנחנו מגיעים לצמצום פערים בינינו לממשלה ביום חמישי - הקדשנו לזה יום שלם של מטה מול מטה בראשות השרים והגורמים הרלוונטיים - זה אומר שביום ראשון אנחנו מציגים מהשעה 11:00 את כל השינויים וגם דנים על עוד נושאים שחברי הכנסת רוצים לדון בעניין החוק.
מירי רגב: ביום שני יוצא תזכיר חוק מתוקן.
מירי רגב: ב-20 יפורסם תזכיר חוק מתוקן.
מירי רגב: זה מעניין את הח"כים, לא את האחרים.
מירי רגב: זה אומר שב-25 נדון על ההסתייגויות.
מירי רגב: כל ח"כ יציג את ההסתייגויות.
מירי רגב: בדיון על הסתייגויות צריכים להיות כאן כל הגורמים הבכירים של המשרדים הרלוונטיים.
מירי רגב: אם אכן יעבור הכל בשלום, אז ביום רביעי, ה-28, תהיה הצבעה על החוק בוועדה.
מירי רגב: אז זה עובר למליאה.
זבולון כלפה: או שכן או שלא.
זבולון כלפה: עדיף שלא.
<ערן ניצן: הייתה לנו התחייבות אליכם.
<ערן ניצן: עלה הנושא של תכניות שתקועות בגלל חסמים.
מירי רגב: זה מה שאתם צריכים לציין.
<ערן ניצן: זה גם קיים פה.
מירי רגב: כל סוגית הסרת החסמים, מלאי הדיור והיכן המתחמים - - אנחנו עושים את כל הדבר הזה כי אנחנו מהר מהר צריכים לבנות דירות.
מירי רגב: היכן כרגע אתם מתכננים מהר מהר לבנות דירות?
מירי רגב: היכן המתחמים האלה מתוכננים?
מירי רגב: אלו 3 התשובות שאתם צריכים לתת לנו.
מירי רגב: זה לא קשור לסעיפי החוק, לפרטי החוק.
מירי רגב: אני רוצה לגמור את סעיפי החוק.
מירי רגב: את כל שאר הדברים נסיים ביום רביעי.
מירי רגב: אם לא נסיים ביום רביעי, נצטרך להזיז את יום המטה מול מטה.
מירי רגב: זאת התכנית.
מירי רגב: אנחנו הקראנו את החוק.
מירי רגב: אנחנו לא חוזרים על החוק.
מירי רגב: ניתן brief ארוך על רציונל הפרק הקנייני על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ארז, במהלך הפגרה.
מירי רגב: הוא נתן סקירה ממצה על כל הסוגיה הזאת.
מירי רגב: הקראנו את הסעיפים כולם, כך שמבחינתנו, וגם לטובת הפרוטוקול, אנחנו מתחילים לדון בסעיפי החוק.
מירי רגב: כמה סעיפים יש לנו, היועץ המשפטי?
<תומר רוזנר: בערך 16 סעיפים.
מירי רגב: 16 סעיפים שנשארו לנו.
מירי רגב: נפתח בסעיפים 30-35.
<תומר רוזנר: וסעיפי ההגדרות הרלוונטיים.
מירי רגב: לי חשוב לשמוע את עמדתם של הנציגים של המועצות האזוריות ושל ראשי הערים - פורום ה-15, שכבר אתמול פנו אלי ומתנגדים לחלק מהסעיפים.
מירי רגב: גם הם כמו המועצות האזוריות.
מירי רגב: חלק זה כאן, חלק זה בנושא התכנון.
מירי רגב: חיים ביבס שלח לנו מכתב מסודר בעניין הזה.
מירי רגב: אם אנחנו לא נדון בעניין הזה היום – ביטן, אתה מייצג את ה-15.
מירי רגב: אני גם אעדכן את יו"ר השלטון המקומי - הם יצטרכו לבוא ולהציג את ההשגות שלהם במהלך יום ראשון.
מירי רגב: ביום ראשון אנחנו מסיימים לשמוע את ההתייחסות של כולם ואת הפערים של כולם.
מירי רגב: אם יש פערים עקרוניים שהשלטון המקומי לא העלה במהלך הדיונים, אני מציעה להעביר לי את זה בכתב עד מחר לקראת הפגישה של מטה מול מטה.
דוד ביטן: בסדר, אני אעביר את זה.
מירי רגב: היועץ המשפטי, בוא נתחיל עם ההערות שלנו, לאחר מכן עם הגורמים שנרשמו.
<תומר רוזנר: לפני שאני אתן הערות לסעיפים אני רוצה לטובת חברי הכנסת למקם את המסגרת הנורמטיבית שאנחנו נמצאים בה.
<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על מצבים שבהם יש לאדם או לתאגיד - לעיתים זה אגודה שיתופית, לעיתים זה אדם פרט -, זכויות שהוא קיבל כדין מהמדינה בקרקע.
<תומר רוזנר: מדובר בזכויות קנייניות.
<תומר רוזנר: נוצר מצב שבו המדינה מעוניינת לטובת כלל הציבור לקבל בחזרה את השטחים האלה, שבדרך כלל נועדו למטרות חקלאיות או תעשייתיות, כדי לייעד אותן למטרות הציבוריות שאנחנו מדברים עליהן בחוק הזה.
<תומר רוזנר: המסגרת הנורמטיבית שאנחנו מדברים עליה היא מסגרת שהוגדרה על ידי בית המשפט כמסגרת חריגה שחורגת מהכללים הרגילים שנהוגים במשפט על פי הלכה שנקראת "הלכת בן שמחון".
<תומר רוזנר: דרך המלך של בעל מקרקעין שמעוניין לפנות את מי שקיבל ממנו זכויות כדין ועכשיו הבעלים מעוניין לקבל את הזכויות בחזרה, כשהצד השני לא ממלא את התחייבותו להחזיר את המקרקעין, היא לפנות לבית המשפט ולבקש צו פינוי.
<תומר רוזנר: אנחנו יודעים שמשכיר דירה שהשוכר שלו לא מפנה את הדירה, צריך לפנות לבית משפט לבקש צו פינוי.
<תומר רוזנר: המשפט לא חי טוב עם מה שקרוי עשיית דין עצמי.
<תומר רוזנר: נותנים אפשרות לאדם לעשות דין לעצמו ולפנות בכוח מקרקעין אם יש פלישה ועוד לא עברו 30 יום ממועד הפלישה.
<תומר רוזנר: בכל מקרה אחר הפנייה צריכה להיות באמצעות בית המשפט.
<תומר רוזנר: המדינה באה ואמרה, במסגרת חוק שנקרא חוק מקרקעין ציבור (סילוק פולשים) - -
<ארז קמיניץ: זו לא המדינה.
<ארז קמיניץ: זה הכנסת.
<תומר רוזנר: המדינה היא חלק מהכנסת.
מירי רגב: הכנסת היא חלק מהמדינה.
<ארז קמיניץ: הכנסת אישרה את החוק שהממשלה ביקשה.
<ארז קמיניץ: כשאומרים פה את המילה "מדינה" מתכוונים שהממשלה באה לבקש.
<ארז קמיניץ: הכנסת אישרה חוק שנקרא חוק פינוי קרקע, שבו ניתנות סמכויות רבות למדינת ישראל.
<ארז קמיניץ: יש לזה משמעויות וסיבות היסטוריות.
<ארז קמיניץ: אם רוצים לפתוח את הכל, אני מוכן לעשות סקירה גם על החוק הזה.
<תומר רוזנר: מה שבית המשפט אמר זה שהמדינה באה ואמרה, באמצעות הכנסת, שצריך לתת לה כלים חריגים לטפל בבעיה הזאת של פלישות.
<תומר רוזנר: במסגרת החוק שבית המשפט ניתח, ניתנה למדינה אפשרות לעשות, באמצעות צו מינהלי, את מה שאזרחים אחרים עושים באמצעות בית המשפט ולפנות בכוח מקרקעין שפלשו אליהם או שלא פונו בזמן.
<תומר רוזנר: בית המשפט התייחס לחוק הזה כחוק חריג.
<תומר רוזנר: הוא פירש אותו בצמצום ככל שהוא פוגע בזכויות וחורג מהכלל שדיברנו עליו מלכתחילה.
<תומר רוזנר: גם כשאנחנו דנים במסגרת החוק הזה שמבקש לקבוע הסדר מקביל למסגרת של החוק שאנחנו מדברים עליו כאן, צריך להביא בחשבון את שני הדברים שבית השפט אמר.
<תומר רוזנר: אחד, שמדובר בחוק חריג החורג מהכלל המשפטי הרחב שעליו דיברנו.
<תומר רוזנר: הדבר השני הוא שמדובר בחוק שיש בו פגיעה בזכויות קניין, ולכן הוא צריך לעמוד במבחנים חוקתיים, במבחנים העיקריים שרלוונטיים לעניינינו של תכלית ראויה ושאינו פוגע בזכויות במידה העולה על הנדרש.
<תומר רוזנר: כשחברי הכנסת יקבלו את ההחלטה אם לאשר את החוק במתכונתו הנוכחית או במתכונת כזאת או אחרת, הם צריכים לשים לנגד עיניהם את העקרונות האלה ולהחליט אם לדעתם אנחנו עומדים בכללים שדיברנו עליהם כאן.
<תומר רוזנר: חלק מההערות לגבי הסעיפים הספציפיים הן הערות טכניות פשוטות, חלקן נובעות משני העקרונות שהצגנו לכם עד עכשיו.
<תומר רוזנר: הם מבוססים על התפישה כפי שבית המשפט העליון התווה אותה בפסק דין בן שמחון.
<אלדר דוכן: איפה יש פה פגיעה בקניין?
<תומר רוזנר: זכויות חוזיות שאדם מקבל, זכויות חכירה או זכויות אחרות הן זכויות קנייניות.
<תומר רוזנר: אני מפנה את אדוני לסעיף 34 להצעת החוק, שמדבר על כך שהזכויות יעברו לקניין המדינה.
<תומר רוזנר: אני לא יודע אם אדוני מיתמם או לא קרא את החוק שהוצע על ידי משרדו.
<אלדר דוכן: זה לפי הסכם.
<אלדר דוכן: אין פה פגיעה בקניין.
<תומר רוזנר: אם זה היה לפי הסכם, לא היה צריך את סעיף 34.
<תומר רוזנר: אנחנו נתייחס עכשיו להערות לפי סדר הסעיפים, לא לפי סדר החשיבות.
<תומר רוזנר: לעניין סעיף 2, סעיף ההגדרות.
<תומר רוזנר: יש הגדרות שמיותרות כאן כי הן מופיעות בחוק התכנון והבנייה.
<תומר רוזנר: זאת הערה טכנית.
<תומר רוזנר: הגדרה של חוקר והגדרה של מקרקעי ישראל הן הגדרות שמופיעות כבר בחוק התכנון והבנייה, לכן אין בהן צורך כאן.
<תומר רוזנר: הגדרות שצריכים להעביר מסעיף ההגדרות לסעיף 30, שהוא סעיף הגדרות ספציפי לפרק, הן ההגדרות של חוק מקרקעי ציבור, חוק רשות מקרקעי ישראל ומועצת מקרקעי ישראל.
<תומר רוזנר: אלו הערות טכניות.
<תומר רוזנר: אנחנו עוברים לסעיף 30, לסעיף ההגדרות של הפרק הקנייני.
<תומר רוזנר: אנחנו נכנה אותו הפרק הקנייני.
<תומר רוזנר: הפרק הזה מתייחס למצבים שיש בהם חוזה בין מינהל מקרקעי ישראל או רשות מקרקעי ישראל לאדם שקיבל זכויות בקרקע.
<תומר רוזנר: בהסכם הזה יש מועד השבה של הזכויות, כאשר המטרה של ההצעה היא לאפשר למדינה לממש את ההשבה הזאת במועד מוקדם מכפי שנקבע בהסכם.
<תומר רוזנר: אני מתחיל עם ההגדרה של מועד ההשבה המקורי.
<תומר רוזנר: בהגדרה הזאת מצוין שמועד ההשבה המקורי הוא המועד שנקבע בהסכם, או מועד אחר שנקבע בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שמועצת מקרקעי ישראל לא יכולה לשנות חוזים שנחתמו בין הרשות לחוכרים כאלה ואחרים, לכן דרך המלך היא להתייחס להסכם.
<תומר רוזנר: המועצה יכולה להיטיב עם החוכר.
<תומר רוזנר: זה צריך להיות מועד ההשבה כפי שנקבע בהסכם, או מועד שנקבע בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל, שזה מועד שמטיב עם החוכר.
<ארז קמיניץ: אין מועד כזה אחר.
<תומר רוזנר: הגדרת הממונה.
<תומר רוזנר: הממונה הוא הגורם המינהלי שבעצם מפעיל את התהליך הזה של החזרת הקרקע למדינה.
<תומר רוזנר: יש פה שני גורמים שמוגדרים כממונה.
<תומר רוזנר: אחד מטעם מינהל מקרקעי ישראל, אחד מטעם משרד האוצר.
<תומר רוזנר: לגבי ההגדרה של מי ממשרד האוצר נאמר שהפעולה שלו צריכה להיעשות בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא ימנה.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שבמקרה הזה, מכיוון שמדובר בפעולה שהיא מאוד חריגה יחסית ויש לה משמעויות כבדות, צריך שההתייעצות תהיה עם עובד בכיר של משרד המשפטים או יועץ משפטי בכיר אחר כפי שימנה היועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: אני לא מבינה, כתוב שהיועץ המשפטי לממשלה - -
<תומר רוזנר: פה כתובות המילים "או מי שהוא הסמיך".
<תומר רוזנר: זה יכול להיות כל עורך דין שהוא.
<ארז קמיניץ: אני מבין שהוועדה לא סומכת על היועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: אתה אומר שבגלל שהסעיף הזה כל כך קשה ברמה של החזרת השטח, אתה רוצה שמי שיעשה את זה יהיה היועץ המשפטי או מישהו - -
<תומר רוזנר: אנחנו הצענו את המשנה, אבל אנחנו חושבים שאפשר להסתפק בכך שיהיה מדובר ביועץ משפטי בכיר אחר שימונה.
משה זלמן פייגלין: לא הבנתי פה משהו.
משה זלמן פייגלין: הייתה בעיה, להבנתך, ללקיחת הזכויות לפני תום המועד.
משה זלמן פייגלין: עכשיו אתה אומר שזה יתבצע רק באישור של יועץ משפטי?
<תומר רוזנר: המטרה של הצעת החוק הזאת היא לאפשר למדינה לקבל את הזכויות בחזרה לפני הזמן.
<תומר רוזנר: זה הקונספט.
<ארז קמיניץ: ההצגה שלנו היא טיפה אחרת.
משה זלמן פייגלין: מה התרופה שאתה מציע?
<תומר רוזנר: אם רוצים שזה יעמוד במבחני הפסיקה ובמבחני החוקתיות וכו', צריך להבטיח שהמהלך הזה ייעשה במידתיות.
<תומר רוזנר: אחד האלמנטים שיאפשר את המידתיות הזאת הוא שגורם משפטי בכיר יהיה זה שיבחן את הנסיבות וייעץ לגורם שמחליט שמדובר בפעולה שנעשית כדין ועומדת במסגרת של החוק.
<תומר רוזנר: כאן כתוב "היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך", שזה יכול להיות גם מי שאיננו משפטן או אפילו משפטן שזה עתה סיים את לימודיו.
מירי רגב: בין זה לבין המשנה יש פערים.
מירי רגב: אולי אפשר להגיד בכיר אחר במשרד.
מירי רגב: אנחנו לא רוצים שהדבר הזה ייפול בבג"ץ.
מירי רגב: אנחנו רוצים שזה יהיה מידתי, שזה יתאים לחקיקה אחרת, שזה לא יתנגד לחקיקה ראשית שיש.
מירי רגב: אנחנו לא רוצים שמחר בבוקר יהיה לנו בג"ץ ונצטרך למצוא פתרון אחר.
מירי רגב: את הנושא החוקתי צריך לעשות.
משה זלמן פייגלין: אני שמעתי שיש כאן חוזה שלצד אחד מותר להפר.
משה זלמן פייגלין: זאת הבעיה.
מירי רגב: נכון, מה לעשות.
מירי רגב: כשאתה לוקח קרקע מדינה שאתה חתום שהמדינה יכולה לקחת אותה חזרה מתי שהיא רוצה - -
משה זלמן פייגלין: זה לא מה שכתוב.
<ארז קמיניץ: זה בדיוק מה שכתוב.
מירי רגב: זה בדיוק מה שחתום.
מירי רגב: למדינה מותר לקחת קרקע.
משה זלמן פייגלין: אם זה מה שחתום, זה בסדר גמור.
מירי רגב: אני גם לא מתביישת להגיד להלאים קרקע כשזה בא למטרות ציבוריות אמיתיות.
<מוטי דלג'ו: בשביל מה צריך את החוק אם אפשר לקחת?
מירי רגב: אם המטרה היא לבנות וילות, זה כבר משהו אחר.
אבשלום וילן: באיזו עוד מדינה בעולם - -?
<מוטי דלג'ו: בסין עושים את זה.
<ארז קמיניץ: הפקעות יש רק בסין.
משה זלמן פייגלין: מירי, היום 90% כבר מולאם.
זבולון כלפה: 93%.
<ארז קמיניץ: זאת גם הטעיה.
<תומר רוזנר: הפקחים הם אלה שמבצעים את הפינוי בפועל של הקרקעות במסגרת הסמכויות שיינתנו להם בהמשך.
זבולון כלפה: אלה עם המדים המיוחדים.
<תומר רוזנר: בחוק הזה מסתמכים על חוק, כפי שהזכרתי קודם, משנת 1981, שעניינו פינוי קרקע.
<תומר רוזנר: מבקשים לאפשר הסמכה של אותם פקחים גם למסגרת החוק הזה.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שהפקחים שצריכים להיות מוסמכים כאן צריכים לעמוד בתנאי הסמכה שנקבעו במודל של החקיקה המודרנית.
<תומר רוזנר: הם צריכים לעמוד בתנאי הכשרה, צריכים לקבל הכשרה, צריכים לבדוק את עברם הפלילי.
<תומר רוזנר: אין היום תנאי הסמכה.
מירי רגב: פקח של מינהל מקרקעי ישראל כפוף לדין מינהל מקרקעי ישראל, לדין מדינה.
מירי רגב: הוא מפוקח.
מירי רגב: פה אתם רוצים להביא פקחים שלא יהיו כפופים לכלום.
<תומר רוזנר: הפקחים האלה הם עובדי מדינה.
<תומר רוזנר: הם כפופים לדין משמעתי, הם כפופים להנחיות היועץ המשפטי לממשלה, רק אין להם תנאי הסמכה.
<ארז קמיניץ: בחוק מקרקעי ציבור יש נתיב של הסמכת פקחים.
<תומר רוזנר: אבל אין בו תנאי הסמכה.
<ארז קמיניץ: אתה כופר בנתיב של הסמכת פקחים לפי חוק מקרקעי ישראל.
<תומר רוזנר: משרד המשפטים הבין במהלך השנים שהחוק במתכונת הזאת, כמו גם חוקים אחרים שבהם נקבעו סמכויות לפקחים, אינו מספק מענה הולם לתנאי המדינה המודרנית, לכן צריך להתאים ולעדכן.
<תומר רוזנר: משרד המשפטים כולל בעשור האחרון תנאי הסמכה מפורטים של הפקחים בהצעות החוק הממשלתיות.
<תומר רוזנר: גם הכנסת כשהיא מחוקקת חוקים מאמצת את אותם תנאי הסמכה.
<תומר רוזנר: משרד המשפטים גילה דעתו שכשמסמיכים פה פקחים צריך להתייחס לאותם תנאים, כי כשהוא מבקש להסמיך פקחים חדשים שלא נזכרים בחוק מקרקעי ציבור - -
<ארז קמיניץ: מה אתה רוצה?
<ארז קמיניץ: מה ההערה?
<ארז קמיניץ: כתוב פה "פקח שהוא עובד מדינה, שמונה לפי חוק מקרקעי ציבור".
<תומר רוזנר: פקח צריך להיות בעל תנאי הכשרה, הוא צריך לעבור הכשרה.
<ארז קמיניץ: אתה כופר בחוק מקרקעי ציבור.
<תומר רוזנר: לא, אני לא כופר.
מירי רגב: הוא רוצה לייעל את זה.
<ארז קמיניץ: אני לא מבין את ההערה הזאת.
<ארז קמיניץ: יש פקחים מיוחדים שממונים מטעם משרד האוצר.
<ארז קמיניץ: יש על זה סעיף שלם.
<ארז קמיניץ: הפקח שמדובר פה זה פקח שמונה לפי חוק מקרקעי ציבור.
<תומר רוזנר: ששם תנאי ההסמכה לא מספיקים.
<ארז קמיניץ: אתה רוצה לתקן את חוק מקרקעי ציבור.
<תומר רוזנר: לצורך החוק הזה.
מירי רגב: לצורך החוק הוא רוצה לתקן.
<ארז קמיניץ: אלה פקחים שמונו לפי חוק מקרקעי ציבור.
<תומר רוזנר: קרקע להשבה.
<תומר רוזנר: בהצעת החוק המקורית מוגדר שכל אירוע מסוים שבו נכתב בחוזה שהחוזה יכול להתבטל, יהפוך את הקרקע לקרקע להשבה.
<תומר רוזנר: הניתוח שלנו מעלה שבכל חוזה יש תנאי שהחוזה מסתיים, יש מועד סיום.
<תומר רוזנר: ככל שמדובר בחוזים ולא בהרשאות נקבע בחוזה מועד סיום.
<תומר רוזנר: מועד סיום הוא אירוע מסוים.
<תומר רוזנר: מצב שני - בעינינו הוא בעייתי - שבו חוזה עלול להתבטל זה במצב של הפרה.
<תומר רוזנר: לא ראוי שכשיש טענה לאחד הצדדים שהחוזה הופר, הוא יוכל לנצל כוח - -
מירי רגב: מה זה הופר?
<תומר רוזנר: אדם שלא שילם דמי חכירה בזמן.
מירי רגב: אתה אומר שצריך יותר לחדד את הכוונה של קרקע להשבה.
<תומר רוזנר: צריך לומר שיש שני מצבים.
<תומר רוזנר: זה גם מה שהממשלה הציגה בעת שהיא הציגה את החוק.
<תומר רוזנר: הממשלה מבקשת לטפל בשני מצבים.
<תומר רוזנר: מצב אחד הוא שיש שינוי ייעוד.
מירי רגב: נכון, לטובת בנייה.
<תומר רוזנר: לטובת בנייה.
<תומר רוזנר: את זה צריך לכתוב.
<תומר רוזנר: המצב השני הוא שהחוזה כבר הסתיים, עבר הזמן שלו.
<תומר רוזנר: אלה שני המצבים, לא כל אירוע מסוים שבו החוזה עשוי או עלול להתבטל.
<תומר רוזנר: צריך לחדד ולהבהיר שמדובר בשני המצבים האלה של שינוי ייעוד או שהחוזה הסתיים.
<תומר רוזנר: סעיף 32.
<תומר רוזנר: הממשלה מבקשת שבמצב שבו היא איתרה קרקע והגישה תכנית לדיור לאומי ויש בקרקע מחזיק זכויות, היא תוכל להקדים את ההשבה.
<תומר רוזנר: בסעיף 32 עד 34 אנחנו רואים את המנגנון שבו זה ייעשה.
<תומר רוזנר: השלב הראשון שהם מבקשים שזה ייעשה הוא כשתהיה פנייה של הגורם הממונה, כפי שהגדרנו קודם, לבעל הזכויות, להציע לו להגיע להסכמה שהוא ישיב את הקרקע מוקדם מהמוסכם בחוזה החכירה שלו.
<תומר רוזנר: ההצעה הזאת תופנה אליו.
<תומר רוזנר: אם הוא יסכים, ייחתם הסכם שמכונה כאן הסכם השבה.
<תומר רוזנר: סעיף 32 מגדיר את הדברים שיהיו בהסכם ההשבה הזה.
<תומר רוזנר: אנחנו רוצים להפנות את תשומת לב הוועדה לכך שיש סתירה בין סעיף קטן (ב) לסעיף קטן (ג).
<תומר רוזנר: בסעיף קטן (ב)(3) נקבע שהמקדמות שיינתנו למפנה ייקבעו על ידי מועצת מקרקעי ישראל, כאשר בסעיף קטן (ג) נקבע ששר האוצר יקבע את המקדמות האלו.
<תומר רוזנר: יש כאן סתירה.
<תומר רוזנר: צריך להחליט מי קובע.
מירי רגב: מינהל מקרקעי ישראל או שר האוצר.
מירי רגב: ממילא מינהל מקרקעי ישראל כפוף לאוצר.
<תומר רוזנר: צריך לקבוע את המועדים שבהם נעשית הפרוצדורה הזאת.
מירי רגב: תוך כמה זמן צריך לפנות.
מירי רגב: זה כמו בוד"לים.