GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לואיס בר ניר: אני אתמקד רק לגבי הטבלה הזאת בדוגמאות שאנחנו יכולים לראות לגבי ישובים שונים עם תכניות.
<לואיס בר ניר: אתם רואים את הגדלים.
<לואיס בר ניר: סימנו בעיגול את היחידות הגדולות, איפה שיש הכי הרבה.
<לואיס בר ניר: אני חושב שהדברים מראים את הנתונים.
<לואיס בר ניר: אתם מבדילים בין פוטנציאל יחידות הדיור, שזה סך הכל, לבין תכניות רעיוניות וגם תכניות מאושרות שניתן להוציא מהן היתר בנייה.
<לואיס בר ניר: לגבי ההיקפים.
<לואיס בר ניר: זה מאפשר למועצות המקומיות היום להכפיל את האוכלוסייה שלהן עם מימוש התכניות האלו.
<לואיס בר ניר: אלה עיקרי הדברים.
<לואיס בר ניר: למעלה מ-90% מהיקף יחידות הדיור שנמצאות במועצות המקומיות מעיד על זמינות סטטוטורית גבוהה למימוש, מתוכן 29 אלף יחידות מאושרות סטטוטורית שאינן ממומשות מסיבות שונות אבל מהוות מקור פוטנציאל לבנייה ולמימוש.
<רננה ירדני: אנחנו רוצים להציג לכם באופן מסודר את נושא המסקנות, כי מסתבר שהבעיה העיקרית היא בעיית הפחת – הזכירה את זה חברת הכנסת זנדברג קודם – הקשה מאוד של כמעט 90% בגלל בעיות של תשתית.
<רננה ירדני: אנחנו מדברים על זה כל הזמן.
<רננה ירדני: אלו הבעיות.
<רננה ירדני: דברים שאני מכירה מידע אישי לפחות 20 שנה על שולחן הדיונים.
<רננה ירדני: חלקם מאושרים עוד מאז.
<רננה ירדני: עובדה שלא קונים.
<רננה ירדני: נגיד שיש 80 אלף.
<רננה ירדני: 80 אלף אפילו לא מספיקים לשנתיים.
<רננה ירדני: אם נדבר על ה-800 אלף, אנחנו מדברים על הצורך בהיצע ביחס לביקוש.
<רננה ירדני: רשות מקרקעי ישראל מעידה כל הזמן על חסר של 100 אלף יחידות דיור שאנחנו לא מוצאים את הדרך לבנות.
<רננה ירדני: אותן.
<רננה ירדני: אם נוסיף מעל 100 אלף את הכמות שנצטרך במשך 20 ו-30 השנים הבאות, אנחנו מדברים על כמות אדירה של חסר שגם המספרים של הפורום והחברה להגנת הטבע אינם מספקים.
<חיים שניידר: אנחנו דיברנו רק על הטווח המידי.
<רננה ירדני: הטווח המידי שלך הוא במקרה הטוב - -
<ערן ניצן: רננה, זה לא קשור לותמ"ל.
<רננה ירדני: אנחנו באים ואומרים שיש את בעיית הפחת.
<רננה ירדני: אפילו אם כל הנתונים האלה נכונים, אנחנו עדיין נמצאים בבעיה גדולה.
<רננה ירדני: כמו שאמר חיים קודם, צריך להזיז ברובריקה אחת.
<רננה ירדני: מה שאתה קורא, חיים, כמידי, במקרה הטוב הוא 2020.
<רננה ירדני: תסתכלו על התכניות, כמה זמן לוקח לבנות בכפר יונה דברים שמאושרים כבר 15 שנים.
תמר זנדברג: מתי הדברים שיתוכננו בותמ"ל ייבנו?
תמר זנדברג: עכשיו 2014.
<רננה ירדני: על אחת כמה וכמה.
<תמיר שאבי: כל הדיון בארץ מתמקד בסוגיה לא נכונה.
<תמיר שאבי: משבר הדיור הוא לא משבר של זמינות.
<תמיר שאבי: הוא מתחזה למשבר של זמינות, אבל הוא משבר של מקורות.
<תמיר שאבי: אין קרקע .
<תמיר שאבי: מדינת ישראל ב-25 השנים האחרונות הייתה בתהליך של התאבדות תכנונית שבה היא כילתה וחיסלה את כל עתודות הקרקע שלה בצורה הכי בזבזנית.
<תמיר שאבי: אני מיד אתן פה נתונים כדי שיובן מה שאני אומר.
<תמיר שאבי: התוצאה היום היא שלמדינת ישראל בעתודות הקרקע יש כ-900 אלף דונם ברוטו, לפני פחת תכנוני, לפני הפרשות לתשתיות, לפני הפרשות לצורכי תב"א.
<תמיר שאבי: אחרי זה יש לה פחות מ-200 אלף דונם.
<תמיר שאבי: אלו עתודות הקרקע בתמ"א 35 בהנחה שרוצים לשמור על דמות הארץ.
<תמיר שאבי: אני מניח שכל אלה שיושבים בצד השני וגם אני רוצים לשמור על דמות הארץ שכלולה בתמ"א 35.
<תמיר שאבי: אם רוצים לשמור על זה, זה מה שיש.
<תמיר שאבי: על פי הנתונים, לא לזמן זה או אחר אלא לפוטנציאל הסופי והכולל של יחידות הדיור שכלולות בתמ"א 35, עתודות התמ"מ וללא העתודות הצפות, יש פחות מ-800 אלף יחידות דיור למדינת ישראל.
<תמיר שאבי: לא פלא שכולם מסיימים את הניתוח שלהם בשנת 2030, כי שם זה נגמר.
<תמיר שאבי: מה, אנחנו מתכוונים לעשות טקס סיום למדינה בשנת 2030?
<תמיר שאבי: אף אחד לא מוכן ולא יכול להציג.
<תמיר שאבי: אנחנו ניתחנו ב- 8 תחשיבים שונים את עתודות הקרקע האלו על בסיס דמות הארץ הקיימת והמשך מגמת הצפיפויות שאפיינה את המדינה בעשור האחרון.
<תמיר שאבי: כדי שתבינו מה אפיין את המדינה בעשור האחרון אני אגיד את הדברים הבאים.
<תמיר שאבי: אנחנו כבר 25 שנים בונים שליש מהדירות כצמודי קרקע.
<תמיר שאבי: השליש הזה תופס בערך 80% משטח המגורים נטו.
<תמיר שאבי: מכל דונם נטו שהלך למגורים, 80% הלך לצמודי קרקע.
<תמיר שאבי: המגמה הזאת כמעט לא השתנתה ב-5,6 שנים האחרונות כשהמודעות התגברה והתחזקה.
<תמיר שאבי: ב-5 השנים האחרונות נבנו בממוצע כ-12 אלף יחידות דיור.
<תמיר שאבי: הסיבה לזה היא פשוטה.
<תמיר שאבי: יש בתכניות הישנות כל כך הרבה צמודי קרקע שעדיין ממשיכים לזרום.
<תמיר שאבי: זאת התוצאה.
<תמיר שאבי: התוצאה המצטברת היא שיש היום, בהערכה שלנו, שטח עתודות נטו של 200 אלף דונם בכל המדינה, כאשר 53% מזה נמצא באזור הדרום והצפון.
<תמיר שאבי: אני לא מתווכח עם עובדות, אם אלו התכניות או לא.
<תמיר שאבי: אני רוצה לראות את התמונה הכוללת.
<תמיר שאבי: התמונה הכוללת, רבותי, היא שאם אנחנו ממשיכים לנצל את הקרקע כמו שאנחנו מנצלים אותה היום, אנחנו גומרים אותה תוך 17 עד 20 שנים.
<תמיר שאבי: התמונה היא חמורה.
<תמיר שאבי: המשבר הוא לא משבר של זמינות.
<תמיר שאבי: זאת לא שאלה כמה זמן לוקח.
<תמיר שאבי: המשבר הוא משבר של מקורות.
<תמיר שאבי: אנחנו המדינה הצפופה בעולם המערבי, פי 2 מהולנד.
<תמיר שאבי: כולה 8000 קילומטר מבאר-שבע צפונה, שעליהם יושבים 8 מיליון איש.
<תמיר שאבי: קצת פחות אם לוקחים את 350 אלף האנשים שיושבים - - הצפיפות היא קרוב ל-900 נפש לקילומטר.
<תמיר שאבי: בהולנד, שזאת המדינה המערבית הכי צפופה בעולם, יש 450 איש לקילומטר.
<תמיר שאבי: אנחנו כפולים ממנה כבר.
<קריאה: להגביל את הילודה.
<תמיר שאבי: קצב הגידול של האוכלוסייה במדינת ישראל לא משתנה.
<תמיר שאבי: אנחנו כבר עשור שנים - -
<קריאה: מה הקשר בין זה לבין הותמ"ל?
מירי רגב: הוא רוצה שנפסיק ללדת.
<שמואל ריפמן: אני רוצה שבעוד 10 שנים יבנו בבאר שבע ובקרית שמונה.
<תמיר שאבי: אני אגיד לך מה הקשר.
זבולון כלפה: יש טענה שחוזרת ועולה כל הזמן בקשר לכך שיזמים וקבלנים מחזיקים מלאי גדול של מתחמים מתוכננים?
זבולון כלפה: זה נכון, לא נכון?
<תמיר שאבי: אם תראה לי היום יזם במדינת ישראל, ברמת הביקושים הקיימת, שיכול להוציא בניין ולא מוציא אותו, אני אתן לך פרס.
<עודד גבולי: על מה אתה מדבר?
זבולון כלפה: בחדר פה לא יהיה מקום לכל הפרסים שאני אקבל.
<תמיר שאבי: אנחנו מדברים על המלאי שיש למדינת ישראל.
<תמיר שאבי: זה הניתוח.
<תמיר שאבי: למדינת ישראל יש פחות ממיליון דירות באופק שלה.
<תמיר שאבי: מי שרוצה לשנות את זה, אפשר לשנות את זה, צריך לשנות.
<חיים שניידר: הותמ"ל לא שייך לזה.
<חיים שניידר: אני מסכים איתך.
<חיים שניידר: אתה צודק בכל מילה שאמרת.
<חיים שניידר: צריך לעשות פה מהלך רציני מאוד שמדבר על עתודות הקרקע, שמסתכל לרחוק, שנכנס למהלכים תכנוניים שלוקחים בחשבון את הכל.
<חיים שניידר: אתה צודק.
<חיים שניידר: מה הקשר בין זה לותמ"ל?
<ניר פפאי: המדינה בהסכמי הגג ויתרה במודיעין על 2000 יחידות.
<ניר פפאי: בבאר שבע היא מוותרת על אלפי יחידות.
<ניר פפאי: מה יעזור הותמ"ל?
<תמיר שאבי: אין לך ויכוח איתי על כך שהמדינה היא הסיבה העיקרית.
<תמיר שאבי: מוסדות התכנון אישרו את המצב הזה.
תמר זנדברג: האם אתה יכול לחדד את הקשר בין מה שאתה אומר לבין הותמ"ל?
<תמיר שאבי: אני אגיד לך מה אני חושב על נושא הותמ"ל.
<תמיר שאבי: אנחנו מדברים על תכניות פשוטות בגני תקווה, שזה אזור פיתוח עירוני צהוב, ש-14 שנים לוקח לאשר אותן.
תמר זנדברג: מה זה קשור לנושא?
תמר זנדברג: אנחנו כאן חודשים שומעים שצריך להוסיף מלאי תכנוני, יחידות דיור מתוכננות.
תמר זנדברג: עלתה כאן טענה - היא הוצגה בצורה מפורטת - שיש כרגע תכניות לאישור בטווח המידי, שעל זה בעצם הותמ"ל בא לענות, ומלאי תכנוני נוסף שיוסיף לטווח ארוך יותר שהוא לא רלוונטי כרגע.
תמר זנדברג: אתה מדבר על טווח ארוך לאלה שכבר אושרו.
תמר זנדברג: הן כבר אושרו.
תמר זנדברג: אדרבא, בוא נתחיל לבצע אותן.
<ניר פפאי: היא התנגדה לתכנית של צמודי קרקע בחולון שמופקדת בימים אלה.
תמר זנדברג: על זה שלקח 14 שנה לאלה שכבר אושרו כולנו ישבנו בוועדות.
<תמיר שאבי: אני גם חולק על כך שהנתונים האלה, אותן 200 אלף יחידות דיור תספקנה.
<תמיר שאבי: הגירעון שאנחנו סוחבים לפי הניתוח של המועצה הלאומית לכלכלה וגם לפי ניתוח משרד השיכון הוא של 115 אלף דירות בין מספר משקי הבית למספר הדירות במדינת ישראל לסוף 2013.
<תמיר שאבי: אנחנו מתחילים עם גירעון שדוחף למעלה.
<תמיר שאבי: הוא אמר שלגבי 2011 יש לו נתונים על 180 אלף יחידות.
<תמיר שאבי: בינתיים בנו 100 אלף מתוך ה-180 בשנתיים האחרונות.
<תמיר שאבי: גם אם יש לך פוטנציאל ל-200 אלף זה לא מספיק לכלום.
<תמיר שאבי: הוא סוגר את ה-100 הקיימים לעוד שנתיים.
<תמיר שאבי: יש לך בעוד שנתיים פוטנציאל לעוד 200?
<איתמר בן דוד: זה מה שהעבודה מראה, שיש - -
תמר זנדברג: אין ויכוח עובדתי על המלאי.
תמר זנדברג: הוא טוען שזה המלאי הקיים, רק הוא לא מספיק.
תמר זנדברג: זאת ההנחה?
<תמיר שאבי: גם לעכשיו וגם לטווח הארוך.
<חיים פייגלין: הנתונים שהוצגו על ידי החברה להגנת הטבע ועל ידנו הם נתונים שמחייבים את הותמ"ל, כי מה שעומד בין המימוש של כל המספרים הגבוהים האלה לבין המשבר בפועל הוא הישימות בוועדות תכנון לחייב להקים גוף שיביא את זה לידי מימוש.
<ניר פפאי: חיים, ותמ"ל לא פותר חסמים, הוא רק מוסיף עוד יחידות.
<חיים פייגלין: חברים, אחד החסמים הגדולים הוא אתם עצמכם.
מירי רגב: בוני הארץ, אני מקווה שלא אימצתם בדוח שלכם את צמצום הילודה.
<חיים פייגלין: להיפך, אנחנו חושבים שצריך לעודד את הילודה.
<תומר רוזנר: זה מה שכתוב בדוח שלו.
מירי רגב: זה לא מה שכתוב בדוח שלו.
<בינת שוורץ: לקחנו את הבקשה שלכם, גברתי היושבת-ראש, מאוד ברצינות.
<בינת שוורץ: ישבנו עם המועצה הלאומית לכלכלה, עם משרד האוצר, עם משרד השיכון ועם רשות מקרקעי ישראל, בחנו את עצמנו.
<שי יפתח: אני רוצה להתחיל ברקע כללי, על מה בכלל אנחנו יושבים פה.
<שי יפתח: למה אנחנו יושבים?
<שי יפתח: כי בסוף המחירים טסים וממשיכים לעלות למעלה.
<שי יפתח: כולם מכירים את הנתונים.
<שי יפתח: כדאי שניזכר בהם.
<שי יפתח: זה לא שאנחנו במצב רגוע כמו שהיה פה בשנות ה-2000, בעשור הקודם.
מירי רגב: בזכותו של שרון, דרך אגב, שקבע ובנה 100 אלף דירות תוך שנתיים.
מירי רגב: עד היום מינהל מספסרי ישראל לא הצליח לעשות את זה.
מירי רגב: יש משהו ללמוד ממה שעשה שרון.
מירי רגב: הוא בנה 100 אלף יחידות דיור.
מירי רגב: הלוואי עלינו.
מירי רגב: בלי וד"לים, בלי ול"לים הוא בנה את הארץ.
<ערן ניצן: אז לא היה חוק חובת המכרזים.
זבולון כלפה: אפשר לבטל את החוק הזה.
<תומר רוזנר: היה את תקנות - - שהחיל על המדינה את כל חובת המכרזים.
<שי יפתח: אחת הסיבות המרכזיות לזה שנפתח לנו פער, במיוחד בשנות ה-2000, בין הנתונים של התחלות בנייה וגמר בנייה לבין הצורך הדמוגרפי כפי שהוא בא לידי ביטוי בכמות משקי הבית - - יש לנו ניתוח שבוצע על ידי מינהל התכנון, נתוני הלמ"ס, שמראה שמשנת 2000 נפתח פער של 150 אלף יחידות דיור.
זבולון כלפה: עד היום?
<בינת שוורץ: מ-1995?
<שי יפתח: המספרים דומים מ-1995.
<שי יפתח: ב-1995 המספרים קצת יותר מאוזנים.
<שי יפתח: עד לסוף שנת 2013 נפתח לנו פער של 150 אלף יחידות דיור.
<שי יפתח: זה יחד עם סביבת הריבית שירדה בצורה משמעותית, דבר שדחף והטיס את מחירי הדיור קדימה.
<שי יפתח: עד שלא נדע לסגור את הפער הזה - -
זבולון כלפה: יש את הנתון של הימשכות הבנייה ששכחת באמצע.
זבולון כלפה: לפני 10,15 שנים היה לוקח לבנות יחידת דיור סדר גודל של 16 חודשים.
זבולון כלפה: היום זה לוקח 26 או 30 חודשים.
זבולון כלפה: זה פי 2.
<שי יפתח: תלוי מה אתה בונה.
<שי יפתח: זה התחלות בנייה, לא גמר בנייה.
<שי יפתח: כשאתה שם את הנתון של גמר בנייה אתה רואה את זה ישר.
<שי יפתח: ניתחנו את יחס האוכלוסייה למלאי הדירות, שזה מדד אחד, ואת מחירי הדירות מהצד השני.
<שי יפתח: אנחנו יכולים לראות שכשיחס האוכלוסייה על מלאי דירות יורד גם מחירי הדירות יורדים.
<שי יפתח: כשזה הפוך זה עולה.
<שי יפתח: הדברים מאוד ברורים, מאוד טריוויאליים.
<שי יפתח: כרגע אנחנו בסיטואציה שעד שלא נדע לסגור את הפער הזה, לפחות את חלקו הארי - - אפשר להתווכח אם זה 100 אלף, 150 אלף, תלוי מאוד מאיפה מודדים.
<שי יפתח: אין לנו נקודת פתיחה אמיתית.
<שי יפתח: עדיין מחירי הדירות לא ירדו משמעותית.
<שי יפתח: בינתיים אנחנו לא רואים באופק ירידה משמעותית או עלייה משמעותית בסביבת הריבית.
<שי יפתח: אנחנו שינינו את מוד העבודה שלנו.
<שי יפתח: אנחנו בהחלט מקפידים על מוד עבודה אופרטיבי ועמידה ביעדים שהמשלה מציבה לנו.
<שי יפתח: היעדים האלה לא נולדו סתם.
<שי יפתח: בשנת 2013 ו-2014 נדרשנו להביא לאישור על קרקעות מדינה, יחד עם משרד השיכון ויחד עם רשויות מקומיות שאנחנו עובדים איתן בתיאום, 80 אלף יחידות דיור, מתוכן 55 אלף באזורי הביקוש.
<שי יפתח: ביעד הזה עמדנו.
<שי יפתח: בשנת 2015 ואילך, כדי להתחיל לסגור את הפערים האלה, אנחנו מדברים על 60 אלף יחידות דיור.
<שי יפתח: אנחנו מדברים על 440 אלף יחידות דיור עד 2020.
<שי יפתח: אלה הם סדרי הגודל שאנחנו צריכים לעמוד בהם כדי לבוא ולסגור את הפער.
<שי יפתח: צריך לזכור שגם במספרים האלה יש פחת.
<שי יפתח: אנחנו נתקלים לפעמים בבעיות בדרך שלא מאפשרות את יישום וביצוע התכניות בזמן סביר.
איציק שמולי: למה הירידה מ-80 ל-60?
<שי יפתח: 80 זה בשנתיים.
<שי יפתח: כאן זה לשנה.
זבולון כלפה: זה לא תואם את השקף שראינו לפני 20 דקות או חצי שעה, שאומר ש-80 זה ב-2013, 75 אלף ב-2012.
<שי יפתח: זה רק קרקעות מדינה.
זבולון כלפה: אתה חוזר על הנקודה הזאת כל הזמן.
זבולון כלפה: כדי להתמודד עם היצע וביקוש, מה איכפת לי של מי הקרקע?
זבולון כלפה: . יש היצע.
זבולון כלפה: אתם חוזרים על זה כל הזמן כמו מנטרה, אבל זה לא תואם שום היגיון.
זבולון כלפה: אם אתה רוצה להתמודד עם כללי השוק, היצע וביקוש זה הדבר החשוב.
<שי יפתח: השוק יודע להתמודד עם דברים שיש לו את הכלים להתמודד איתם.
<שי יפתח: אני מיד אסביר למה.
<שי יפתח: כשיש לך תכנית בחולון של 13 אלף יחידות דיור שיושבת ברובה על קרקעות פרטיות או על קרקעות שהן חכירה לדורות ממינהל מקרקעי ישראל, זה דורש מאותם חוכרים להתחיל להסתדר בין בעלים, להתחיל להסתדר ביניהם, לסגור את הסדרי הפיתוח ביניהם.
<שי יפתח: יש פה תיאום בין אלפי אנשים.
<שי יפתח: אות דבר כשאתה מדבר בבית אליעזר בחדרה.
<שי יפתח: מאוד מאוד קשה להגיע ליישום.
<שי יפתח: זה לא שאי אפשר, אבל מאוד קשה.
<שי יפתח: אנחנו רואים מה קורה בתל אביב, בקרקעות שיש עליהן אלפי אנשים פרטיים.
<שי יפתח: הצביע על זה מהנדס עיריית תל-אביב.
<שי יפתח: היועץ המשפטי לממשלה אמר שאין לנו את האפשרות לפגוע בזכויות קניין פרטיות.
<שי יפתח: כשמדובר על תכניות גדולות המימוש בקרקעות פרטיות הוא ארוך.
<שי יפתח: כשאתה מדבר על 5 דונם שמוחזקים בידי יזם אחד, בדרך כלל הוא יודע לממש את זה יותר מהר מהגוף הציבורי.
<שי יפתח: כאשר אתה מדבר על אלפי דונמים עם אלפי חוכרים ואלפי בעלים, לוקח שנים לממש את זה.
תמר זנדברג: מינהל קרקעי ישראל מדברים כאן כיזמים, כרגולטורים?
<שי יפתח: אנחנו חלק מהממשלה.
תמר זנדברג: בתוך הממשלה יש - -
<שי יפתח: היוזמה שלנו היא להגדיל את היצע הדירות ולהוריד את מחירי הקרקעות ואת מחירי הדירות.
תמר זנדברג: בקרקעות שאתם משווקים אתם יכולים לשים מחיר מטרה, לבנות דיור ציבורי, לבנות דיור בר-השגה.
תמר זנדברג: זה לא קשור להיצע ולביקוש של המלאי.
תמר זנדברג: יש פה בלבול קונספטואלי.
תמר זנדברג: אם אתם בונים ומשווקים קרקע, דירות או אני לא יודעת מה, אנחנו יכולים ככנסת, כנבחרי ציבור לבוא אליכם בשאלה איפה השיווק, מה קורה בשלב השיווק, מה אתם בונים, איפה.
תמר זנדברג: הדיון הזה הוא דיון תכנוני, הוא דיון של המדינה כרגולטור.
תמר זנדברג: לזה אין לכם קשר, אם אני מבינה נכון.
<שי יפתח: יש דוח של החברה להגנת הטבע.
<שי יפתח: אני מבולבל מהמספרים שהם מציגים.
<שי יפתח: כל פעם זה מספר אחר.
<שי יפתח: הם טוענים - -
<ניר פפאי: ביחד עם פורום התכנון.
<ניר פפאי: כל ארגוני התכנון בארץ עומדים מאחורי הדוח הזה.
<שי יפתח: הדוח הזה טוען שיש 307 אלף יחידות דיור.
תמר זנדברג: זאת שאלה למינהל התכנון במשרד הפנים.
תמר זנדברג: מה זה קשור אליך?
<שי יפתח: לא רק למינהל התכנון.
<שי יפתח: בסוף גם אנחנו חלק מהתהליך הזה, גם אנחנו חלק מהממשלה.
<שי יפתח: בינת תתייחס בהמשך לחלק מהדברים.
<שי יפתח: יש טענה שהכל בסדר, שיש 307 אלף יחידות דיור וכל מה שצריך מחר בבוקר זה ללחוץ על אנטר - -
דב חנין: אין טענה שהכל בסדר, יש טענה שהבעיות הן במקום אחר.
<שי יפתח: אנחנו חושבים שהבעיות הן לא במקום אחר.
<שי יפתח: אנחנו, בהתייחס ליעדים ולכרונולוגיה של הדברים, עומדים לפי היעדים של מטה הדיור הלאומי.
<שי יפתח: זה ב-2013, הרבה יותר מאוחר מהדוח של החברה להגנת הטבע.
<שי יפתח: זה פחות רלוונטי.
<שי יפתח: מה שיותר רלוונטי זה כשאתה בודק את הדוח.
<שי יפתח: בדוח יש, להבנתנו, הרבה מאוד לקונות.
<שי יפתח: אנחנו נתייחס בסוף גם למספר הסופי, איך אנחנו רואים אותו.
מירי רגב: למה אתה צריך להתייחס לדוח?
מירי רגב: תתייחס לתמונת המצב.
מירי רגב: תגיד מה יש למדינה.
<איתמר בן דוד: אני רק רוצה לציין שהם מתייחסים לדוח מלפני שנה, לא לדוח הנוכחי.
מירי רגב: תתייחס למלאי התכנוני של הדירות שקיים כרגע מבחינת המדינה.
<איתמר בן דוד: הם מתייחסים לדוח שנכתב בפברואר 2013.
מירי רגב: מישהו ביקש התייחסות לדוח של החברה להגנת הטבע?
מירי רגב: הם הציגו דוח.
מירי רגב: הם רצו להציג את הדוח שלהם, אפשרנו להם להציג את הדוח.
מירי רגב: המטרה היא לא שהם יציגו את הדוח.
מירי רגב: המטרה היא שהמדינה תגיד מה המלאי התכנוני שלה.
<ערן ניצן: יש מושג שרמ"י מובילה.
<ערן ניצן: הוא נקרא "מלאי אפקטיבי".
<ערן ניצן: לרמ"י כל המידע סביב החסמים, לכן - -
<תומר רוזנר: שיגיד את זה.
תמר זנדברג: הסוגיה כאן היא תכנונית.
תמר זנדברג: יכול להיות שלרמ"י יש x קרקעות ובמקומות אחרים יש קרקעות פרטיות.
תמר זנדברג: מה זה רלוונטי לדיון?
תמר זנדברג: אנחנו רוצים לדעת מהרגולטור, מהמדינה כמה תכניות דיור מאושרות יש בתב"אות מאושרות בוועדות התכנון המחוזיות ברחבי הארץ.
תמר זנדברג: מה זה קשור לרמ"י?
תמר זנדברג: רמ"י פה הוא כמו יזם.
תמר זנדברג: זה כמו שנזמין את גינדי לשבת פה ולהגיד כמה יחידות דיור יש בפרויקטים שלו.
תמר זנדברג: אני לא מצליחה להבין את הדיון.
מירי רגב: גינדי לא מקבל משכורת מהמדינה.
תמר זנדברג: זאת שאלה תכנונית, זו שאלה של רגולטור, זאת לא שאלה של רמ"י, ממ"י, איך שלא קוראים להם עכשיו.
<שי יפתח: גינדי לא מנהל 93% מהקרקעות, לכן - -
זבולון כלפה: היועץ המשפטי לממשלה אומר שהמספר שונה לגמרי.
זבולון כלפה: כדאי שתתעדכנו קצת.
זבולון כלפה: ישב פה ארז קמיניץ כל הבוקר.
זבולון כלפה: הוא הכניס לנו לראש חד וחלק שזה לא נכון, שזה פחות מ-90%.
תמר זנדברג: זה לא באזורי הביקוש.
מירי רגב: תעצור את הסקירה שלך.
מירי רגב: בינת, תתחילי לדבר.
<ניר פפאי: הנתונים פה מבוססים על דוח מלפני שנה וחצי, לא על הדוח הנוכחי.
<ערן ניצן: אתם אומרים סירקין ב-2020.
<ערן ניצן: רק בזכות הותמ"ל סירקין יהיה ב-2020.
<ערן ניצן: איך אתם יכולים לרשום סירקין ב-2020 עם הוועדה המחוזית הנוכחית?
<ערן ניצן: זה מלמד שצריך את הותמ"ל.
<קריאה: לקחתם את הצבא כדי - -
<בינת שוורץ: אני אסכם את אלה שטענו לפניי.
<בינת שוורץ: הטענה הראשונה הייתה שיש למדינת ישראל מלאי תכנוני עצום, שאין בעיה בתכנון, שהבעיה היא במימון, שכל בעיות המימוש, רובן או חלקן הגדול, ניתנות לפתרון.
<בינת שוורץ: הן ניתנות לפתרון בטווח זמן רלוונטי למשבר הדיור שאנחנו נמצאים בו, ולכן, לטענתם, צריך להמשיך לתכנן ואין שום צורך בהליכים חדשים.
מירי רגב: צריך לתכנן ולהסיר את החסמים.
<בינת שוורץ: ברור, הן ניתנות לפתרון וצריך להסיר חסמים.
<בינת שוורץ: הטענה היא שאכן צריך להמשיך לתכנן, לא עוצרים את התכנון כי החיים לא נגמרים באיזו שהיא שנת יעד, אבל אין שום צורך בהליכי תכנון חדשים ואין צורך בותמ"ל.
<בינת שוורץ: זאת הטענה הראשונה והמרכזית שעלתה.
<בינת שוורץ: הטענה השנייה הייתה של המועצות האזוריות.
<בינת שוורץ: היא בעצם התייחסה למעמד שלהן בתיקון 101.
<בינת שוורץ: בתיקון 101 לא נתנו להן סמכויות בגלל שאלות של פרבור ויחסי עיר יישוב.
זבולון כלפה: בסוף נתנו.
מירי רגב: נתנו לפריפריה.
<בינת שוורץ: נתנו לפריפריה ולא נתנו במרכז.
מירי רגב: אנחנו רוצים לחזק את הפריפריה.
מירי רגב: למועצות, כמו עמק חפר ואחרים, לא נתנו את האופציה להביא את האנשים מנתניה אליהן.
<בינת שוורץ: הטענה שלהם הייתה שהפרבור שבגללו המועצות האזוריות באזור המרכז לא קיבלו סמכויות בתיקון 101 לא קשור לישובים כפריים, ליישובי המועצות האזוריות, אלא הוא נעשה במועצות מקומיות, שאלה ישובים עירוניים.
<בינת שוורץ: הם הראו הרבה מאוד תכניות במועצות מקומיות.
<בינת שוורץ: זאת הטענה השנייה.
<בינת שוורץ: לדעתי היא לא קשורה לדיון שלנו עכשיו.
<בינת שוורץ: הטענה השלישית הייתה שעתודות הקרקע מצומצמות.
<בינת שוורץ: אני מבינה שהתאחדות הקבלנים לא עסקה במלאי כזה או אחר, אלא התייחסה לעתודות קרקע.
<בינת שוורץ: היא טענה שצריך לתכנן צפוף יותר.
<בינת שוורץ: מזה משתמע שחלק מהתכניות שאולי לכאורה נמצאות במלאי לא מספיק צפופות ואולי צריך לתכנן אותן מחדש.
<רננה ירדני: ושצריך ותמ"ל.
<תומר רוזנר: מה זה קשור?
<בינת שוורץ: השאלה הראשונה, גברתי היושב-ראש, היא מה זה מלאי תכנוני.
<בינת שוורץ: בואו נדבר באותה שפה.
<בינת שוורץ: הדיס-אינפורמציה שיש כאן נובעת מזה שלא הגדרנו מה זה מלאי תכנוני.
<בינת שוורץ: מלאי תכנוני זה כל מה שהוא תכנית מאושרת שמכוחה ניתן להוציא היתר בנייה ולהתחיל לבנות.
<בינת שוורץ: זה מלאי.
<בינת שוורץ: עד שתכנית נכנסת למלאי היא עוברת מספר שנים גדול בתכנון אצל בעל הקרקע, אחר כך תכנון במוסדות התכנון.
<בינת שוורץ: אחרי שהיא מאושרת ועוברת את כל ההליכים היא נכנסת למלאי.
<בינת שוורץ: מתי תכנית כבר לא במלאי?
<בינת שוורץ: מתי היא יוצאת?
<בינת שוורץ: היא יוצאת כאשר מתחילים לממש אותה.
<בינת שוורץ: מה זה מימוש?
<בינת שוורץ: בקרקעות מדינה המימוש הוא ברגע שמשווקים את הקרקע.
<בינת שוורץ: זה מימוש.
<תומר רוזנר: מימוש זה בנייה.
<בינת שוורץ: לצורך השאלה של מה זה ניהול מלאי תכנוני התכנית יוצאת מהמלאי התכנוני ברגע שהיא שווקה.
<בינת שוורץ: אז היא עוברת לסיפור של יחסי בעל הקרקע והמינהל.
<בינת שוורץ: אחר כך זה שזכה במכרז אל מול הרשות המקומית הולך להוציא היתרים.
<בינת שוורץ: התכנית הזאת יצאה מהמלאי.
<בינת שוורץ: מבחינתנו היא לא במלאי.
<בינת שוורץ: מבחינת קרקעות פרטיות תכנית יוצאת מהמלאי כאשר מוגשת בקשה להיתר בנייה.
<בינת שוורץ: המלאי מורכב מ-3 סוגים של תכניות.
<בינת שוורץ: סוג אחד אלו תכניות שאפשר לממש באופן מידי, אין עליהן שום חסם ואין איתן שום בעיה.
<בינת שוורץ: הסוג השני אלו תכניות שמותנות בכל מיני דברים.
<בינת שוורץ: בתוך הוראות התכנית כתוב שאסור לממש את התכנית, אסור להוציא היתרי בנייה עד שלא עושים כל מיני פעולות.
<בינת שוורץ: יש התניות של שלביות ביצוע בתוך התכנית.
<בינת שוורץ: בבית שמש זה היה.
<בינת שוורץ: אסור לבנות את שלב ב' מעבר לנחל ירמות לפני שבונים את שלב א'.
<בינת שוורץ: זה הסוג השני של תכניות שמותנות בגורם חיצוני, מותנות בתכנית אחרת או מותנות בשלביות בתוך התכנית .
<בינת שוורץ: הסוג השלישי בתוך המלאי הזה אלו תכניות מאוד מאוד ישנות שעברו בעלים, עברו ידיים ומן הסתם לא יצאו לעולם למימוש משום שהן נדרשות לתכנון מחדש.
<בינת שוורץ: הן עדיין במלאי.
מירי רגב: למה אתם סופרים אותן במלאי?
<בינת שוורץ: כי הן עונות להגדרה של מלאי.
<בינת שוורץ: כולם סופרים אותן במלאי.
מירי רגב: למה אתם לא לוקחים ושמים אותן בסל אחר?
מירי רגב: זה לא מלאי.
<בינת שוורץ: המלאי מורכב.
מירי רגב: אתם מבלבלים את כולם.
מירי רגב: אם בספירה שלכם נמצאות תכניות שלעולם לא ייצאו לפועל כי צריכים לעשות תכנית מחדש, מבחינתי התכניות האלו לא במלאי, הן צריכה לצאת מאותו סל.
<בינת שוורץ: את צודקת, ולכן אנחנו במינהל התכנון התחלנו עבודה מאוד מאוד מפורטת שתנתח את כל התכניות המאושרות אל מול היעדים, אל מול כל הבעיות של רשות מקומית ואל מול בעיות התשתית.
<בינת שוורץ: אנחנו נייצר לעצמנו כלי מצוין לנהל את המלאי התכנוני.
<בינת שוורץ: עד לאחרונה אף אחד לא ניהל את המלאי התכנוני הזה.
<בינת שוורץ: בניגוד למפעל שכל מלאי מנוהל כמלאי תפעולי, כמלאי אסטרטגי, כמלאי זמין, כמלאי לעת חירום, המדינה לא ניהלה את המלאי התכנוני שלה.
<בינת שוורץ: זה מתחיל לקרות עכשיו.
<בינת שוורץ: אנחנו עדיין לא מנהלים אותו בכלים הכי משוכללים.
<בינת שוורץ: אני רוצה רגע להסביר איך אנחנו מנהלים אותו, מה עומד בבסיס הניהול הזה ואיזו תמונה עולה.
זבולון כלפה: תוך כדי הדברים שלך אני מתחיל להבין שיש פה פער לא קטן.
זבולון כלפה: את מכניסה אותנו לאיזה שהוא מן חלון מהשלב של גיבוש תכנית עד לשלב של גמר התכנון שלה.
זבולון כלפה: כשהיא יוצאת לשיווק היא יוצאת מבחינתך.
זבולון כלפה: אם הגדרת המטרה היא להוריד את מחיר הדירות, אני לא יכול להסתכל רק על החלון הזה, אני חייב להסתכל על החלון של הביצוע, של המימוש.
זבולון כלפה: זה חסר.
<שי יפתח: מי שמסתכל על הביצוע זה אנחנו, לא מינהל התכנון.
זבולון כלפה: בסוף נצטרך לראות את הכל ולקבל החלטה.
<שי יפתח: זאת בדיוק המטרה של הסכמי הגג, לראות את זה עד האכלוס.
מירי רגב: מישהו צריך להציג מה הגיע עד השיווק.
<שי יפתח: אם נצטרך אנחנו נשלים.
מירי רגב: מישהו צריך להציג מה יצא לפועל מהשיווק.
<בינת שוורץ: זאת תמונה מאוד מורכבת.
<בינת שוורץ: לנהל את מלאי התכנון, את השיווק ואת מלאי הקרקעות במדינה זה דבר - -
מירי רגב: בעיני זה צריך להיות הדבר הכי פשוט.
מירי רגב: כשמנהלים את זה נכון זה הכי פשוט.
מירי רגב: יש את מה שיש לנו, מה נעשה, כמה יצא, כמה ועדות.
<בינת שוורץ: את צודקת.
<בינת שוורץ: אם מקום מדינת ישראל זה היה מנוהל ככה לא הייתה שום בעיה, אבל זה לא ככה.
<בינת שוורץ: היום אנחנו מנסים להשלים את התמונה.
זבולון כלפה: המצגת שתעבירו כוללת גם את החלק הזה?
מירי רגב: עדיף מאוחר מאשר בכלל לא.
<שי יפתח: יכול להיות שהייתה פה אי הבנה.
<שי יפתח: אנחנו התבקשנו להתייחס לדוח של החברה להגנת הטבע.
דב חנין: עזוב את דוח החברה להגנת הטבע.
דב חנין: אתם ממשלה.
דב חנין: אמרה לך יושבת-ראש הוועדה שהציפייה שלנו שתתייחסו לממצאים שלכם.
<שי יפתח: כשבא מישהו ומציג תמונת מצב שהיא לא נכונה - -
תמר זנדברג: אנחנו מדברים חודשים על כך שהם יציגו והמדינה תציג את המלאי שלה ואת החסמים.
מירי רגב: נבקש מכם למחר או ליום ראשון להציג את מלאי הדירות ששווקו.
זבולון כלפה: משיווק עד מימוש.
מירי רגב: איפה זה נמצא.
<איתמר בן דוד: הוצאת היתרים.
<שי יפתח: את הנתון של מלאי הדירות שנמצא עכשיו מהתחלות בנייה לשיווק אין לנו בשלוף.
<שי יפתח: אפשר - -
מירי רגב: כדאי שתעבדו על זה.
תמר זנדברג: מה אתם עושים כשאתם קמים בבוקר אם אין לכם את הנתון הזה בשלוף?
דב חנין: יותר נוח לחפש את המטבע מתחת לפנס.
תמר זנדברג: אתם לא קמים בבוקר ומסתכלים על המסך כמה התחלות בנייה היו, כמה שווקו, כמה מאושר?
<שי יפתח: כמה התחלות בנייה היו?
תמר זנדברג: יש לכם קרקע שעליה בונים.
תמר זנדברג: כמה קרקע, כמה מתוכנן עליה, כמה מאושר, כמה התחילו לבנות, כמה שווק וכמה אנשים נכנסו לדירות?
תמר זנדברג: זה אלף בית.
מירי רגב: תציגו את זה בצורה מסודרת.
מירי רגב: הבנת מה אנחנו רוצים?
מירי רגב: אנחנו לא רוצים התייחסות לדוח, אנחנו לא רוצים התייחסות לאינטרנט, פשוט התייחסות למה שיש.
<שי יפתח: תכניות העבודה שלנו?
מירי רגב: לא תכניות עבודה, אלא מה קיים עכשיו.
<בינת שוורץ: איך מתחילים להתמודד עם כל המלאי הזה?
<בינת שוורץ: ברור שכל מספר שנגיד, לפי כל מה שאמרתי קודם, הוא חסר משמעות.
<בינת שוורץ: מספר באופן כללי למלאי, כמו שניסו לזרוק כאן כל מיני מספרים שכללו סוגים שונים של תכניות בהליכים, לא בהליכים, מאושרות, לא מאושרות, זמינות, לא זמינות, מותנות, לא מותנות, ישנות וחדשות - - הפעולה הראשונה שצריך לעשות כדי לנהל מלאי תכנוני של מדינה הוא לזהות ולהגדיר מה הצורך השוטף.
מירי רגב: אין מצב שחברה פרטית שמשווקת קרקעות לא תדע איפה עומד הקרקע שלה.
מירי רגב: אין מצב כזה.
מירי רגב: כשהמדינה מתעסקת עם זה ככה זה נראה.
תמר זנדברג: איך הגעתם למסקנה שיש מחסור אם אתם לא יודעים בכלל מה קיים?
<שי יפתח: זה לא המצב.
תמר זנדברג: התפקיד שלנו זה לגרום לכם לעשות את העבודה שלכם.