GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומי בסון: לאחר מכן נעביר במרכז המבקרים מבט חטוף, תוך כדי, בין לבין אני אתן סקירה על המתקנים החדשים שהם מתקני טיפול בפליטות ובריחות שבנינו לאחרונה, כשבעצם מדובר במתקנים שהם ייחודיים מסוגם בעולם, בטח המתקנים לטיפול בריחות.
<שלומי בסון: ליאור, מנהל המתקן.
<שלומי בסון: ליאור, יש לך חמש דקות להסביר להם על המידן.
<ליאור-מנהל המתקן: המידן זה מתקן חדש שנבנה.
<ליאור-מנהל המתקן: בעצם הוא הופעל לפני שנה וחצי, בינואר שנה שעברה.
<ליאור-מנהל המתקן: בגדול במידן אנחנו לוקחים מוצר שהוא נחות מבחינה כלכלית, אפשר להגיד, ועושים ממנו מוצרים שהם שווה ערך כלכליים, כמו קרוסין, שזה דלק למטוסים, סולר, כמו שאתם מכירים, דלק למכוניות, לאוניות, בנזין כמובן, שזה הדלק למכוניות.
<ליאור-מנהל המתקן: הייחודיות של המידן שבתהליך שהוא בלחץ מאוד גבוה, לחץ של 160 בר, 160 אטמוספרות, וכל התכנון עצמו הוא תכנון חדש שנועד הן מבחינת איכות הסביבה והן מבחינת בטיחות ברמה הכי גבוהה שיש היום, בארץ בטוח והוא אפילו בין הטובים בעולם.
<ליאור-מנהל המתקן: מהצד הזה קצת קשה לראות, לא רואים מפה, אבל הריאקטורים עצמם, שזה בעצם המקום שבו לוקחים את אותו חומר שנקרא אבגו, שזה חומר הזינה, ועושים לו את הפיצוח המימני, בנוכחות מימן, לקבלת המוצרים.
<ליאור-מנהל המתקן: הריאקטורים האלה הם ריאקטורים ענקיים שהמבצע להביא אותם לארץ מאיטליה היה אחד מההישגים המרשימים בארץ ברמת ההובלה והתובלה, בעצם השינוע.
<ליאור-מנהל המתקן: המתקן מחולק לשני גזרות.
<ליאור-מנהל המתקן: מה שאתם רואים בצד שמאל, יש לנו את גזרת הריאקציה, שם קורות כל הריאקציות, ולאחר שיש לנו את כל המוצרים, אחד התחומים המורכבים והקשים בהנדסה כימית, שזה בעצם מייצג את המתקן הזה, זה לקחת את אותם מוצרים ולעשות הפרדות.
<ליאור-מנהל המתקן: תחשבו על מים ופטל, ועכשיו את אותה תערובת של מים ופטל, אנחנו רוצים לקחת את המים ולהפריד אותם מהפטל.
<ליאור-מנהל המתקן: אז כמובן שצריכים תהליכים כימיים ופיזיקאליים ובשביל זה יש את כל המגדלים שאתם יכולים לראות, כל מגדל בעצם הוא מגדל זיקוק שעושה את ההפרדות.
<ליאור-מנהל המתקן: ההפרדות בדרך כלל מבוססות על תנורים, התנורים התעשייתיים - - -
<שלומי בסון: את זה הסברתי.
<שלומי בסון: מישהו רוצה לשאול משהו על המידן?
<קריאה: מאיפה האבגו מגיע?
<ליאור-מנהל המתקן: האבגו זה חומר שמגיע בדרך כלל ככה, יש לנו את הנפט הגולמי עצמו, מה שאנחנו מקבלים מיבוא, ממדינות ערב, הוא מופרד במגדלי הזיקוק, האבגו בעצם מופרד במגדל הזיקוק הראשי, אותו אבגו הגיע לפה למתקן.
<שלומי בסון: הוא מאוחסן במכל הזה, 508.
<שלומי בסון: זה מכל האחסון שלו.
<שלומי בסון: בעצם הוא תוצר לוואי של הזיקוק.
<שלומי בסון: אם פעם היו מוכרים אותו בדלק, הוא יותר נחות מסולר, הוא יותר מזהם מסולר.
<שלומי בסון: ברמת הנחיתות האבגו זה מתחת ל - - - אני אראה לכם במרכז המבקרים, הוא ממש שחור.
<שלומי בסון: לוקחים אותו ובעצם עושים לו זיקוק נוסף.
<שלומי בסון: זה או שצריך למכור אותו, או שישתמשו בו ויזהמו, או שאתה משתמש בו כחומר בעירה.
<ירון חנן: לגבי אמצעי אבטחה, אז אמרתם בקרה במקרים של תקלות.
<ליאור-מנהל המתקן: כל המערכת פה מורכבת ממערכת שנקרת PLC.
<ליאור-מנהל המתקן: המערכת בנויה בצורה אוטומטית, כלומר מחדר בקרה - - -
<ירון חנן: PLC, הכוונה ל-power line carrier?
<ליאור-מנהל המתקן: בואו לא נרחיב, אני לא רוצה לדבר על מערכות ההגנה.
<ליאור-מנהל המתקן: אבל באופן כללי, יש לכל פעולה פה תפ"מ (תיאור פעולת מערכת), התפ"מ עצמו מורכב מסדר פעולות אפשריות שיכול לקרות ויהיה ולכל פעולה כזאת יש לנו מענה.
<ליאור-מנהל המתקן: כלומר אם חס וחלילה קורה משהו בתנור, התנור משבית אוטומטית ומביא את המתקן למצב הבטוח.
<שלומי בסון: תודה רבה, ליאור.
<שלומי בסון: אנחנו נמשיך להתקדם לכיוון מרכז המבקרים.
<שלומי בסון: אנחנו תוכננו לבקר שתי מערכות מרכזיות שהתקנו לאחרונה.
<שלומי בסון: זה מתקן חמצון תרמי, בעצם הוא לוקח פליטות של החומר, זוכרים שדיברתי קודם למעלה על הנושא של ייצור פוליאתילן ופוליפרוטילן, אלה הגרגרים.
<שלומי בסון: הגרגרים של הפוליאתילן, גם של הפרופרוטילן, כשהם מגיעים הם חמים, הם עדיין חמים מהתהליך, הם נשלחים לסינרים, סינרים זה מכלי אחסון.
<שלומי בסון: מכיוון שהם עדיין חמים עדיין הריאקציה מתרחשת בהם בצורה יחסית מהירה ויש פליטות של אתילן לאטמוספרה.
<שלומי בסון: מדובר על פליטות שעומדות בערך בין 2,200 ל-2,500 מיליגרם למטר קוב.
<שלומי בסון: אנחנו הקמנו מתקן שאוסף מכל אחד מהאווררים של המכלים האלה את הפליטות, מעביר אותן לתוך מערכת חמצון שמפעילים אותה הפעלה ראשונית על ידי גז ולאחר מכן בעצם התהליך הזה מזין את עצמו ולא צריך יותר לשרוף, אלא הוא שורף את עצמו ומחמצן את עצמו.
<שלומי בסון: ירדנו מ-2,500 ל-5 מיליגרם למטר קוב, שזו הפחתה משמעותית מטורפת.
<שלומי בסון: זה מתקן אחד.
<שלומי בסון: מתקן שני, שהתקנו כרגע את אב הטיפוס שלו, זה TO, Thermal Oxidizer, שהוא מתקן שלוקח את כל הפליטות ממערכת ה - - - רציתי שנבקר שם, אבל לא ייצא לנו.
<שלומי בסון: הוא לוקח את הפליטות הלא מוקדיות מהבריכות, מהאווררים של הבריכות שמייצרים ריח לא טוב, מנקז את כולן לתוך מין תנור כזה ששורף אותן שבתהליך השריפה בסוף מה שנפלט זה H2O, אדי מים, ו-CO2.
<שלומי בסון: אנחנו נעשה כניסה, תראו, תתרשמו.
<שלומי בסון: מצד ימין אנחנו רואים את תחנת הכוח שיש לנו.
<שלומי בסון: בתכניות שלנו, דרך אגב, כן יש רצון להקים תחנת כוח מתקדמת יותר, טובה יותר מזה.
<שלומי בסון: צריך להרוס את זאת ולבנות חדשה.
<שלומי בסון: מצד ימין אנחנו רואים את תהליך הטיפול הביולוגי במערכת.
<שלומי בסון: אתם זוכרים שאמרתי שיש הפרדה כימית וביולוגי, זה הטיפול הביולוגי, אלה חיידקים שאוכלים את השמן.
<שלומי בסון: אנחנו רואים מצד ימין את שתי הלבניות.
<שלומי בסון: (ישיבה באיגוד ערים חיפה)
<עופר דרסלר: בעקבות שאלות של הרבה אנשים שהביעו התעניינות להצטרף לפה, הדיונים הם דיונים של ועדת המשנה של ועדת הפנים, מהם תצטרכו לבקש את רשות הדיבור, אנחנו רק נתנו את האכסניה.
<עופר דרסלר: דב, לרשותך.
דב חנין: טוב, חברים יקרים, ברוכים הבאים שוב לכולם.
דב חנין: אנחנו נמצאים בסיור של ועדת המשנה של ועדת פנים והגנת הסביבה של הכנסת שהתמנתה לעסוק בשאלות תכנון וסביבה במפרץ חיפה נוכח סוגיות גדולות העומדות על הפרק בפני האזור הזה.
דב חנין: זה אזור חשוב, גם לתושבי האזור אבל גם למדינת ישראל כמובן.
דב חנין: אני מברך את ראש עיריית חיפה, יונה יהב, שמלווה אותנו וגם נמצא איתנו בדיון, גם היה איתנו בחלק הראשון של הדיון.
דב חנין: ראש עיריית קרית ביאליק, ברוך הבא.
דב חנין: נמצאים פה כמה חברי כנסת יחד איתי, שהחזיקו מעמד, חברי הכנסת שנמצאים איתנו כאן הם חברי הכנסת יעקב אשר, דוד אזולאי, תמר זנדברג, אני, עבדכם דב חנין, יושב ראש הוועדה.
דב חנין: אנחנו קיימנו היום סיור מאוד ארוך ואני רוצה להסביר מה אנחנו עושים כרגע ומה אנחנו לא עושים כרגע.
דב חנין: מה שאנחנו לא עושים כרגע זה דיון עומק בכל השאלות הרבות שהתעוררו אצל האנשים כאן לאורך היום.
דב חנין: את זה לא נעשה כאן כרגע, כי אין את הזמן ואין את האפשרות לעשות את זה במתכונת הזאת.
דב חנין: זה לא אומר שזה לא יקרה, אני מיד אתייחס לשאלה איך זה כן יקרה.
דב חנין: מה שאנחנו עושים פה כרגע זו הזדמנות לגורמים שהשתתפו איתנו בסיור להעיר הערות, להתייחס בצורה כללית, בקצרה, לדברים שאנחנו ראינו.
דב חנין: איך תהליך העבודה שלנו בוועדה מתבצע?
דב חנין: כמו שאמרתי בהזדמנויות קודמות, התהליך מתבצע וימשיך להתבצע בצורה מאוד שקופה.
דב חנין: אנחנו הזמנו את כל הגורמים המעורבים וזו הזדמנות גם לפנות לגורמים שעדיין לא עשו את זה, להעביר אלינו ניירות עבודה מסודרים לגבי השאלות של תכנון וסביבה במפרץ חיפה, כאשר הדגש שלנו העיקרי הוא על שתי שאלות גדולות שעומדות היום לפתחה של מדינת ישראל.
דב חנין: שאלה ראשונה היא השאלה של הנמל החדש, נמל המפרץ, ההשתמעויות התכנוניות, הסביבתיות, החברתיות, התעסוקתיות, הכלכליות שלו, האם המהלך הזה הוא המהלך שנדרש, מה הן הצורות שהוא צריך להתבצע ואם יש חלופות מה הן החלופות ומה הן החלופות הנכונות יותר.
דב חנין: זו סוגיה אחת שהיא סוגיית ענק מסוג אחד.
דב חנין: סוגיית הענק השנייה היא תכניות ההסדרה שכוללת גם הרחבה מבחינת נפחי פעילות שהמתחם הפטרוכימי, קודם כל מפעלי בז"ן, אבל זה לא רק מפעלי בז"ן, יש לנו שם סדרה של מפעלים, מפעלים שיש להם כמובן משמעות כלכלית מאוד גדולה, אבל מה שמטריד את הציבור וגם אותנו כוועדה זה השאלות הסביבתיות, ההשלכות הסביבתיות, הסכנות הסביבתיות ואולי גם הסכנות הבריאותיות שנובעות מהדבר הזה.
דב חנין: כגישה כללית של הוועדה הזו אני רוצה לומר לכולכם באופן מאוד שקוף, אנחנו מאוד מחויבים, זה המנדט שלנו, להגן קודם כל על בריאותם וגם כמובן על חייהם של תושבי האזור הזה.
דב חנין: תושבי מפרץ חיפה הם אזרחים במדינת ישראל והם זכאים לחיות בסטנדרטים הסביבתיים והבריאותיים הכי גבוהים שמדינת ישראל יכולה לספק.
דב חנין: אנחנו בעד התפתחות כלכלית, אנחנו בעד פיתוח כלכלי, אנחנו בעד שדרוג של דברים קיימים ולפעמים גם הוספה של דברים נוספים, אבל הכול נעשה במסגרת שמבטיחה באופן מוחלט את החיים ואת הבריאות של התושבים.
דב חנין: אני אאפשר פה התייחסויות של כל מיני גורמים שנמצאים כאן וכמובן של חברי הכנסת, אנחנו נשלב את הדברים.
דב חנין: אנחנו נתחיל לפחות בדיבור סירוגי של אורח או משתתף וחבר כנסת.
דב חנין: ליאורה, את רצית להגיד כמה מילים, בבקשה, את יכולה לפתוח.
דב חנין: מי שרוצה לדבר החל מהשלב הזה יירשם בכתב אצל מנהלת הוועדה שתנהל רישום מסודר.
<ליאורה אמיתי: אני מייצגת את הקואליציה לבריאות הציבור ואת אזרחים למען הסביבה.
<ליאורה אמיתי: המון נושאים נמצאים על השולחן של הוועדה, אני רק רוצה לציין בפני חברי הכנסת וכל נציגי הציבור שעוד לפני שמוסיפים ומרחיבים את הנמל או את מתחם התעשיות הפטרוכימיות, עוד לפני כן יש לנו בעיות בשגרה והן בעיות שאנחנו מתריעים עליהן, אני לפחות, אפילו בפני הוועדה הזאת, אפילו בפני חלק מחברי הכנסת שכאן, כבר שנים.
<ליאורה אמיתי: כל הנושא של הניהול של חומרים מסוכנים, מאז לפחות ימי מלחמת לבנון השנייה ועד היום, אנחנו לא מרגישים שהוא בכלל קיבל מענה נכון.
<ליאורה אמיתי: כל הנושא של הפליטות שבשגרה, הוא לא מקבל עדיין מענה נכון.
<ליאורה אמיתי: יש את חוק אוויר נקי ואת חוק חופש המידע שלא מיושמים ולא מאפשרים לאף אחד מהיושבים פה, כמעט לאף אחד מהיושבים פה מסביב לשולחן, לדעת באמת האם המפעלים, למשל, עומדים בדרישות החוק, כי אנחנו כציבור לא יודעים.
<ליאורה אמיתי: זה שאומר שלומי בסון שהכול בסדר והמפעלים הפטרוכימיים עומדים בדרישות החוק, בסדר, זה שלומי בסון, זה תפקידו להגיד את זה, אבל אני רוצה להיות מסוגלת לראות את הנתונים ממש ככה אל מול הדרישות של החוק, אל מול הדרישות של הצו האישי ולהגיד את זה גם כן ואני לא יכולה ואנחנו נאבקים כבר יותר מחצי שנה על המידע הזה והמידע הזה לא מפורסם.
<ליאורה אמיתי: ושלא יבלבלו אותנו כל הנתונים של ה-PRTR וכו', כי הם לא נתונים רלוונטיים מבחינתנו.
<ליאורה אמיתי: זה דבר אחד.
<ליאורה אמיתי: הדבר השני זה כל הנושא של ניהול הנושא של חומרים מסוכנים.
<ליאורה אמיתי: עוד פעם, גם מאז ימי מלחמת לבנון השנייה וכל הסיורים והדיונים של הוועדה, ועדת הבריאות והסביבה וועדת הפנים ואיכות הסביבה כאן, כל הזמן התרענו עד כמה האזור הזה נפיץ ומסוכן וכל מי שיושב פה בטח יודע והראיה, כל כך הרבה אנשים מגיעים לכאן, סימן שזה נושא שמטריד את כולם.
<ליאורה אמיתי: זה לא רק מה שהולך להיות פה אם באמת יורחבו המתקנים השונים, אלא גם מה שקורה פה עכשיו בפועל ואנחנו באמת לא חשים פה תחושה של ביטחון שבשגרה, בזמן אירוע של חומרים מסוכנים או בזמן של לא עלינו מלחמה או בזמן של רעידת אדמה שעלולה לקרות, יש פה באמת איזה שהוא גוף מתכלל שבאמת יודע לנהל פה אירוע של חומרים מסוכנים.
<ליאורה אמיתי: אסונות כבר קרו בעולם ואנחנו לא רוצים להיות המקום הבא שבו יהיה אסון בקנה מידה עולמי, כי זה מה שיכול לקרות פה במפרץ חיפה עם סך כל הכמויות שמוחזקות פה ומשונעות פה.
דב חנין: חבר הכנסת יעקב אשר.
יעקב אשר: אדוני יושב ראש הוועדה, ידידיי ראשי הערים, חברי הוועדה, קודם כל באמת תודה רבה על ההזדמנות לראות ולהכיר את הדברים ואינה דומה ראייה לשמיעה ואני חושב שלמדנו היום הרבה דברים ואני רוצה לומר שהכותרת של הדיון היום או של הסיור היום היא איזה שהם קונפליקטים בין הרצוי, המצוי ואיך מגשרים ביניהם.
יעקב אשר: התחלנו בעיר חיפה ושם, אני רוצה לומר סתם דבר.
יעקב אשר: זה נכון שיש איזה שהיא פופולאריות, איזה תחרות מי ירוק יותר ומי נגד משהו אחר יותר, ואני רוצה לומר, אני אומר את זה בתור ראש עיר לשעבר עם ניסיון, שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר..
דב חנין: ראש עיר טוב.
יעקב אשר: וראש עיר שאומרים שהוא היה גם קצת טוב, תודה.
יעקב אשר: ועכשיו אם אני אחמיא לך יגידו שאני מחזיר לך, עכשיו אני בבעיה.
יעקב אשר: אבל אני רוצה להחמיא לך.
יעקב אשר: אני אומר מניסיון, האויב של הטוב הוא הטוב ביותר ואנחנו לא נמצאים במצב שבו אנחנו יכולים להגיע לבית מרקחת בשום מקום וצריך להפעיל את שיקול הדעת וצריך לסמוך גם על הגורמים כמו משרדי הממשלה, שמלווים את הדברים האלה, אם זה המשרד לאיכות הסביבה, אם זה משרד הבריאות ואחרים.
יעקב אשר: אבל אני רוצה לומר דבר אחד שאני כן רואה בעיניים שלי, ההתפתחות של חיפה, או ההתפתחות של הצפון, ובעצם חיפה משליכה על כל הצפון, ובצפון אנחנו יודעים שאנחנו רוצים שיגיעו אנשים יותר ויותר, גם לגליל וגם למקומות אחרים, וחיפה צריכה להיות כמו תל אביב.
יעקב אשר: ביום שחיפה תהיה כמו תל אביב, אז הקריות יהיו כמו רמת גן.
דב חנין: חברים, זו הייתה אמירה של חבר הכנסת אשר, כנראה נגד התעשיות ונגד - - - אבל הוא אמר את זה בצורה מאוד - - -
יעקב אשר: אני מנסה לומר משהו, אדוני.
יעקב אשר: דיברנו והיינו בנמל ודובר על כן הרחבה, לא הרחבה, אם יש נמל בחיפה הוא צריך להיות נמל מספיק גדול כדי שהוא יוכל לתת הרבה מאוד, גם תעסוקה, גם שיוכלו להשתמש בו בכל צורות השינוע למיניהן.
יעקב אשר: נקודה שנייה, של התעשיות.
יעקב אשר: ברור לי שמתחם הבורסה לגמרי לא יעבור לכאן, אבל כמו שצחקו עליי כשהייתי ראש עיר בבני ברק ואמרו שלא יהיו מגדלים ולא תהיה תעסוקה בבני ברק והיום יש 8 ו-10 מגדלים כמעט בסדר הגודל ומתחיל להתחרות במתחם הבורסה, לדעתי חיפה, ולא רק בשביל העיר חיפה ולא בשביל ראש העיר חיפה, כל הצפון, יקבל חוזקה הרבה יותר גדולה אם גם הנמל יהיה נמל, אם שדה התעופה יהיה שדה תעופה, אם אותם דברים שנמצאים, כל הפסיליטיז שצריכים להיות בעיר גדולה כדי לגרום לכך שאנשים יישארו בצפון, שאנשים יהיו סביב חיפה, בתוך חיפה, בקריות ומסביב, וזה יקרין גם הלאה.
יעקב אשר: לדעתי זו חשיבות גדולה.
יעקב אשר: ברור שאנחנו צריכים להסתכל על נושאים של איכות סביבה וודאי בריאות הציבור, הנושא של בריאות הוא ברור לגמרי, אבל אני אומר עוד פעם את המשפט הזה, אני אגיד אותו מאה פעמים, האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יעקב אשר: יש התקדמות בנושא הזה, גם בבז"ן שהיינו היום.
יעקב אשר: אני לא מכיר את זה כל כך טוב, אתה יודע, אני הרגשתי קצת הזדהות, אולי אני אגיד את זה טיפה בהומור, חשתי קצת הזדהות, דב, יש דברים שמרוב זה שאתה לא מכיר אותם, מרחוק זה נראה שחור ולא מכירים - - - מה אתה צוחק?
יעקב אשר: לא התכוונתי למה שאתה מתכוון.
יעקב אשר: וכשמתקרבים ורואים, אני זיהיתי לפחות מאמץ ורצון עצום מצד המערכות שם לנסות ובאמת להגיע גם לשקיפות וגם למצב שבו יהיה ניטור כמו שצריך.
יעקב אשר: עדיין צריך ביקורת, עדיין צריך להיות עם אצבע על הדופק, עדיין צריך להיות - - - בקישון היינו, ראינו את הנושא של כן פארק, לא פארק.
יעקב אשר: אם נצליח וזה יהיה 1,200 דונם, שאפו לך.
יעקב אשר: ואם לא נצליח, קחו את ה-520 ותעשו מזה גם פארק, בגלל שבסופו של דבר זה ב-520 דונם יותר ממה שיש לך היום פארק באזור הזה.
יעקב אשר: החשיבות של הדבר הזה היא גדולה.
יעקב אשר: לכן צריך להיות פרקטיים, להיות עם אצבע על הדופק בעניין של בריאות הציבור, אבל גם להיות פרקטיים, כי בסופו של דבר ערים חזקות, פרנסה, כלכלה, זה גם חינוך, זה גם רווחה, זה גם הכול.
יעקב אשר: בגלל שאם הערים פה יהיו חלשות ואם ראשי הערים יהיו חלשים התושבים יהיו חלשים וזה יקרין גם הלאה, להרבה דברים חברתיים.
דב חנין: אני רק מבקש מכל אחד מהדוברים, חוץ מחברי הכנסת כמובן, כשהם מדברים, כיוון שהדברים פה נרשמים ומתועדים, אנא הציגו את עצמכם ואם אתם שייכים לארגון או מסגרת, או מייצגים איזה שהוא גוף, אנא תאמרו את זה גם לתועלת הפרוטוקול.
דב חנין: ירון, בבקשה, אחריו חברת הכנסת תמר זנדברג.
<ירון חנן: חבר מועצת העיר מטעם סיעת הירוקים בעיריית חיפה ויושב ראש הוועדה לאיכות הסביבה וקיימות של העירייה.
<ירון חנן: מה שאני רוצה לומר זה קודם כל ברכות על הביקור החשוב הזה, שאנחנו תמיד אוהבים שלאט לאט מתחילים לשים אותנו על המפה כשצריך ולא תמיד עושים את זה בדרך הנכונה, והנה הפעם שמו אותנו על המפה באמת כדי לבדוק מה הבעיות פה, מה המורכבות של הבעיות פה והן מאוד מורכבות.
<ירון חנן: אני אומר באמירה כללית קודם כל.
<ירון חנן: חיפה "הצטיינה" במשך הרבה מאוד שנים כחצר האחורית של מדינת ישראל.
<ירון חנן: אם מישהו לא רוצה את חוות הגפ"מ ברמת השרון, אין בעיה, במפרץ חיפה יש תמיד מקום, אפשר לזרוק את זה פה.
<ירון חנן: אם מישהו לא רוצה מפעל שמייצר פורמלדהיד באיזה מקום, או אם מישהו לא רוצה אתילן, מתילן וכו' במקומות אחרים, אין בעיה, במפרץ חיפה אפשר לקבל הכול.
<ירון חנן: וכן הלאה וכן הלאה.
<ירון חנן: המצב הזה חייב להשתנות, אני חושב שמה שעורר את המודעות סוף סוף זה שני אירועים מכוננים.
<ירון חנן: אחד זה מלחמת לבנון השנייה, כשהאזור הזה הופגז בצורה מסיבית, שזה עוד לא כלום לעומת מה שיהיה במלחמה הבאה, בכל תרחיש מלחמתי שנחשוב עליו.
<ירון חנן: לצערי, כן?
<ירון חנן: אבל זאת העובדה.
<ירון חנן: והדבר השני זה השרפה בכרמל שהמחישה שכוחות ההצלה, עם כל רצונם הטוב והיכולות שפיתחו שם, עדיין לא יכולים להתגבר על אירועים גדולים.
<ירון חנן: הייתה לנו לא מזמן דוגמה מוחשית בבתי הזיקוק, בבז"ן, במפעל גדיד, כאשר היה שם אירוע קשה יותר שנגמר בנס, הוא עדיין נחקר, אירוע שבו ארובה כמעט נפלה, הם היו צריכים 12 שעות לעמול כדי לצנן אותה ושם הכבאים חירפו את נפשם.
<ירון חנן: כל המערכות של המפעל עצמו לא הצליחו להתגבר על זה והיה צריך את הכבאים מכל הארץ שהגיעו לשם כדי להציל את המצב.
<ירון חנן: כלומר אנחנו נמצאים במצב שאנחנו היום תלויים בחסדי האל, הרבה יותר ממקומות אחרים בארץ.
<ירון חנן: ואני אומר את זה במיוחד לראש עיריית בני ברק לשעבר, שאולי לא חווה חוויות כאלה, שם כנראה יש קשרים אחרים שלנו אין.
יעקב אשר: במפעל קוקה קולה חווינו אירוע לא פשוט בכלל לפני שנים.
<ירון חנן: אוקיי, אני מוכן להתחלף.
<ירון חנן: תביא את מפעל קוקה קולה, קח את מכל האמוניה, עשינו עסק.
יעקב אשר: שמע, קוקה קולה יותר טעים, זה בטוח.
יעקב אשר: אל תחליף שום דבר עם אף אחד אחר כל עוד אתה לא יודע מה אתה מקבל.
<ירון חנן: זה לא כדי לפגוע, זה סתם כמליצה.
<ירון חנן: מה שאני אומר, רק בקצרה, נמל חיפה.
<ירון חנן: נמל חיפה כבר היום משנע מאות טונות של חומרים מסוכנים, חלקם גלויים, כמו מכלי הברום שאנחנו רואים מגיעים ברכבת מהדרום, עוברים את כל שכונות העיר, ומספיק מכל אחד שמתבקע, שלא נדע מצרות, ואנחנו באירוע אסון המוני.
<ירון חנן: לצערנו זה קרה כמה פעמים, רק שלמזלנו עד היום הם היו מכלים ריקים.
<ירון חנן: הפעם היחידה שזה היה מכל שהתבקע כשהוא מלא זה היה בקרית גת, כשהרכבת הייתה בדרך לחיפה.
<ירון חנן: אז על המזל הזה אנחנו סומכים.
<ירון חנן: אבל יש עוד מלא מלא חומרים מסוכנים שנמצאים בתוך מכולות שאנחנו לא יודעים אפילו מה יהיה שם.
<ירון חנן: ועכשיו רוצים להקים נמל חדש עם מכולות חדשות נוספות שבכלל לא מיועדות למדינת ישראל, שרק משטענים אותן והן מכילות מאות טונות של חומרים מסוכנים נוספים.
<ירון חנן: על זה לא דיברו בכלל בסיור היום.
<ירון חנן: זה גם נמל דלקים, זה גם מסוף כימיקלים, יש שם מכלי דלק ועוד ועוד דברים שלא דיברו עליהם בכלל בסיור, אף אחד לא הזכיר אותם ואנחנו נתייחס אליהם בכתב.
<ירון חנן: הדברים האלה הם חלק ממה שקורה במפרץ חיפה, פשוט צריך לצבור אותם ביחד ותראו שיש לנו כאן צרה נורא גדולה.
<ירון חנן: אנחנו מדברים על חוות מכלי דלק בכל האזור, אנחנו מדברים על מפעלים כאלה ואחרים שמייצרים חומרים מסוכנים ולא רק זיהום אוויר, אבל בוודאי זיהום אוויר שלא הסתיים, הוא עדיין כאן.
<ירון חנן: נכון שיש ירידה, אבל היא לא ירידה בכל המזהמים ויש מזהמים שגם לא מנטרים אותם.
<ירון חנן: יש לנו כאן איגוד ערים לאיכות סביבה שהתקציב שלו הוא אולי 10% ממה שצריך לתת לו, שהוא צריך לעשות את הניטור ואחר כך זה יעזור גם באכיפה ששלמה חייב לעשות אחר כך, בעזרת הנתונים האלה, והניטור הזה הוא לא מספיק, הוא לא מגיע לכל הנקודות שאותן צריך לנטר.
<ירון חנן: זה לא מספיק שיבוא נציג בז"ן ויגיד 'תראו, אתם לא רואים כלום, נכון?
<ירון חנן: תסתכלו, נכון שאתם לא רואים כלום?'.
<ירון חנן: קצת מריחים, לא נורא.
<ירון חנן: יש דברים שצריך לנטר אותם גם אם לא רואים אותם והדבר הזה הוא נחוץ לנו.
<ירון חנן: לכן אני אומר, אני לא מזלזל במה שבז"ן עשו והשקיעו, אני חושב שהם כן השקיעו וכן עשו.
<ירון חנן: אני לא מזלזל בירידה בזיהום האוויר שכן נוצרה, בעיקר ב-SO2 למשל, שזו דוגמה טובה, אבל מצד שני אני לא מזלזל במה שעוד ניתן לעשות וצריך לעשות.
<ירון חנן: לדעתנו החוקים עדיין לא נאכפים כראוי בחיפה ועכשיו באה תכנית חדשה שאומרת 'בואו נרחיב את מה שאתם רואים פה פי שלושה'.
<ירון חנן: מה שאתם רואים פה פי שלושה זה גם בז"ן וזה גם הנמל.
<ירון חנן: עכשיו השאלה אם המקום הזה צריך לספוג את כל המסה הזאת ואיך הוא צריך לספוג מסה כזאת ומה הם התנאים לכך.
<ירון חנן: לכן אני לא שם את זה כאנקדוטה בסוף הדברים שלי, אלא כמקום ראשון לפני שאנחנו מדברים על כל משהו אחר.
<ירון חנן: כי צריך תעסוקה וצריך כלכלה וצריך צמיחה וצריך פיתוח וצריך פארק, פארק הקישון שנאבק על כל מילימטר שם, וצריך נחל וצריך אנשים שיגורו פה ויעבדו פה ויחיו פה, אבל צריך לחיות קודם כל.
<ירון חנן: צריך בריאות קודם כל.
<ירון חנן: אין דבר במקום יותר ראשון מזה.
<ירון חנן: לכן אני מבקש שאת זה תשימו במקום הראשון ואת הביטחון שאין לנו, כי זה גם אזור של רעידות אדמה, שבר יגור, ויש לנו עוד הרבה מאוד סיבות לדאוג ותפקידנו להיות בצד המודאג, ואנחנו נעשה את זה ככל יכולתנו.
<ירון חנן: מצד שני אנחנו רוצים לראות את הדברים בצורה של דיאלוג ובצורה מאוזנת ואני שמח שזאת הגישה שחבר הכנסת דב חנין מוביל ואני בקשר עם יונה יהב, אנחנו בקואליציה - - -
יונה יהב: לא, כי הם שאלו איפה אתה.
<ירון חנן: ואני מנהל איתו דיאלוגים בנושאים האלה וזה קשה.
<ירון חנן: זה לא קל לעבור מאופוזיציה לקואליציה, אבל אנחנו עושים את זה כי אנחנו רוצים להגיע לדיאלוג הזה.
<ירון חנן: גם עם נמל חיפה אנחנו ביחסים טובים מאוד.
<קריאה: אני למדתי שזה קל מאוד לעבור מאופוזיציה לקואליציה.
דב חנין: תודה רבה וכמו שאמרת, אנחנו נרצה גם את העמדה המפורטת שלכם בכתב.
דב חנין: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.
תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב ראש, קודם כל על היוזמה של הסיור הזה.
תמר זנדברג: השעה כבר מאוד מאוחרת, ובהתחלה כשראינו את הלו"ז, אמרנו 'מה זה?
תמר זנדברג: מה נעשה עד השעה הזאת?' והנה אנחנו.
תמר זנדברג: באמת אני חושבת שהסיור, בצדק, הקיף בנגיעות את כל התחומים שהם במנדט של הוועדה ואת כל התחומים שביחד הם יוצרים את התמונה של האזור פה, של מפרץ חיפה, ובזה אני רוצה להתמקד, בראייה שהיא לא רק ראייה של בריאות והיא לא רק ראייה של סביבה, אבל היא גם לא רק ראייה של כלכלה או לא רק ראייה של תחבורה או תשתית, אלא רואה את כל הדברים האלה ביחד מתוך התפיסה הידועה של משולש הקיימות, של חברה, סביבה וכלכלה.
תמר זנדברג: מטרופולין חיפה, השווית אותו למטרופולינים אחרים, אני חושבת שהוא מטרופולין מאוד חשוב ומטרופולין שקצת נעלם מהעין הציבורית בישראל.
תמר זנדברג: אם תל אביב זה המטרופולין התרבותי והעסקי וירושלים המטרופולין הלאומי והדתי, אז חיפה זה מטרופולין התשתית ומטרופולין התעשייה ואני לא חושבת שמתייחסים אליו ככזה ולא תמיד אנחנו מבינים את מכלול האינטרסים שנמצאים כאן מתחת לידיים וצריכים לקבל טיפול מאוד מאוד זהיר מצד אחד ושקוף ודמוקרטי מצד שני על מנת שהאינטרס העליון יבוא לידי ביטוי, והוא האינטרס הציבורי.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר שהסיור הזה נגע באמת בכל הסוגיות שמרכיבות בעצם סוגיה אחת.
תמר זנדברג: דיברנו בהתחלה על סוגיה שכביכול לא קשורה בנושא של נמל חיפה, ואנחנו יודעים שעומדת על הפרק ונידונה אפילו בוועדה אחרת הסוגיה של הפרטת או בניית נמל נוסף שהוא יהיה נמל פרטי.
תמר זנדברג: הסוגיה הזאת כביכול לא קשורה לסוגיה של הרחבת בז"ן, שאותה ראינו מאוחר יותר וכיצור כלאיים נמצא באמצע, וגם בסיור הזה הוא נכלא באמצע, הנושא של פארק הקישון, ובתוך כל הדבר הזה ישנה השאלה העירונית המטרופולינית של סוגיית חיפה שאני, לפחות בשדולת התחבורה למשל, רואה אותה בצורה מאוד מובהקת של הקישוריות בין מקומות שונים במטרופולין, היכולת להגיע למקומות נופש מצד אחד, תעסוקה, מגורים ואיך כל הדברים האלה מתחברים אחד לשני.
תמר זנדברג: לפעמים גם בשטח זה קשה לראות, כי העיר היא בהר והיא במפרץ והיא בקריות והיא בעורף הנמל והיא בכל מיני מקומות, וכאן אני מגיעה לקריאה שלי, אני חושבת שגם הקריאה שלנו כוועדה צריכה להתנקז בסופו של דבר למשרד הפנים, שבימים אלה מקדם מספר תכניות שהן כביכול כמו כמה טלאים שחייבים להתחבר ביחד, אם לא לתכנית אחת אז לפחות לראייה מצדנו כוועדה, לראייה כוללנית שאיך הדברים האלה משפיעים אחד על השני במישור התכנוני.
תמר זנדברג: כמובן עם חוות דעת בריאותית ועם חוות דעת סביבתית ועם חוות דעת של כל המשרדים הרלוונטיים, וכמובן של העיריות השונות, אבל הראייה התכנונית הכוללת של איך כל הדברים האלה מתחברים אחד עם השני ואיזה סוג של שדה תעופה יכול להיות ליד סוג של תעשייה כזאת ואיך פארק, שהוא בסופו של דבר איזה שהוא סוג של טבע עירוני, איך הוא מתחבר עם הרחבה פי שלושה של מפעלי תעשייה ואיך התושבים, איזה סוג של קישוריות, מה יחסום את הנגישות בין הקריות לבין חיפה, מה יפתח אותה, מה יאפשר נסיעה באופניים, מה יאפשר הליכה ברגל, שזו בעצם התחבורה בת קיימא שהיינו רוצים לראות למקום עירוני כמו חיפה.
תמר זנדברג: כל הדברים האלה חייבים לזכות להסתכלות של מטרייה תכנונית אחת כוללת שתיקח בחשבון את כל השיקולים וכמובן שהאינטרס שינחה אותה זה יהיה האינטרס הציבורי לטובת תושבי המטרופולין.
תמר זנדברג: נדמה לי שזה מה שצריך להנחות גם את העבודה שלנו ואנחנו צריכים לראות גם קצת בדאגה את העובדה שיש תכניות שבינתיים מתקדמות, בזמן שאנחנו פה יושבים על המדוכה ובאמת בצורה מאוד רצינית, כמו שאמרת, ולשאול את עצמנו איך אנחנו מתנהלים אל מול הדבר הזה, האם אנחנו מבקשים עצירה, האם אנחנו מבקשים לפתוח את התכניות האלה אצלנו, מה אנחנו עושים עם הדבר הזה.
דב חנין: רק בהמשך לדברים של חברת הכנסת זנדברג, שהגדירה את סוגיית התחבורה, אני רוצה לנצל את ההזדמנות, אדוני ראש העירייה, שאתה נמצא איתנו כאן, כדי לברך על הדברים היפים שקורים בחיפה בתחום התחבורה, המטרונית.
דב חנין: אני חושב שאם היו מיישמים כמוהו בתל אביב יפו אז היינו היום במצב אחר מהרבה בחינות.
דב חנין: אתה יודע, אנחנו מדברים על מורכבויות ועל קשיים ותמיד חשוב לראות גם את הדברים היפים ואפילו מעוררי הקנאה שקיימים אצלכם.
דב חנין: אלה נווה, בבקשה.
<אלה נווה: יש לי כאן כמה שקפים, אני אשמח אם אפשר יהיה לחבר למחשב.
<קריאה: אין זמן, זה ייקח זמן.
<אלה נווה: קוראים לי אלה נווה, אני יועצת סביבתית, הייתי פעם בקואליציה לבריאות הציבור והיום אני פרילנסרית.
<אלה נווה: אני עוזרת לשתי עמותות, את כל הזירה החיפאית אני עושה בהתנדבות ויש לי עזרה ליקנעם.
<אלה נווה: נחזור לעניין.
<אלה נווה: למעשה בכל הסיור שהיינו בו היום הייתה קצת התעלמות מהנושא הזה של מה באמת יש כאן, מה מצב האוויר כאן, מה קורה כאן ואני הבאתי לכאן כמה שקפים שאני רוצה שאתם תראו.
<אלה נווה: קודם כל ב-YNET לפני שנה או שנתיים התפרסמה כתבה שחיפה מדורגת במקום השני מבחינת זיהום אוויר של תעשיות.
<אלה נווה: את זה לא אמרו לכם בטח בבתי הזיקוק.
<אלה נווה: דבר נוסף שהוא קריטי להבנת העניין הוא הנושא של פליטה של מזהמים מסרטנים לקילומטר מרובע.
<אלה נווה: חיפה למעשה מובילה בפליטה של חומרים מסרטנים לקילומטר מרובע על פני כל הנפות האחרות.
<אלה נווה: כבר היום אנחנו נושמים מסרטנים ואנחנו אומרים כאן די, אנחנו לא רוצים עוד תוספת של חומרים מזהמים על כל סוגיהם ובכל מתקן או תכנית שהיא, ולו זה היה קורה בבני ברק אתה לא היית יושב כאן כל כך שמח ונחמד.