GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנדי זלצמן: ב-95' היו פה עוד 300 מטר, מתוך זה שהם 300 על 700 נוספים, תמונת ראי של הרציף הזה עם הארכת שובר הגלים.
<מנדי זלצמן: זה היה ב-95'.
<מנדי זלצמן: לא הייתי מעורב בקבלת ההחלטות, קטונתי, שונתה התפיסה של מדינת ישראל לגבי הפתרון שלה כיצד מדינת ישראל פותרת את הצורך לתת מענה לאוניות של 14 ו-18.
<מנדי זלצמן: לא אני, אני רק מסביר לךְ את ההשתלשלות - - - הפרטה היא לא מילה גסה.
דב חנין: - - - האם ייתכן לעשות את זה?
דב חנין: יכול להיות שאפשר לעשות את זה אבל לא כדאי משיקולים אחרים.
<מנדי זלצמן: אני ארחיב, יחד עם זה שלא רציתי להיכנס לזה.
<מנדי זלצמן: הרי אף אחד לא מאמין שייבנה נמל חדש שיכחיד את הנוכחי או לחילופין ייבנה נמל חדש שלא תהיה לו תחרות, נכון?
<מנדי זלצמן: את איתי רגע?
<מנדי זלצמן: זאת אומרת ש - - -
<קריאה: אני חייבת להגיב על זה.
<קריאה: אתם יכולים לבנות פה נמל יותר גדול, לשים גדר פה.
<קריאה: בהמון נמלים בעולם, אני יכולה לתת לך רשימה של נמלים בעולם שיש רציף ליד רציף ויש תחרות.
<קריאה: עדיין אפשר לא להרוס - - -
<מנדי זלצמן: לשאלה הזאת אני לא הכתובת.
<מנדי זלצמן: אני רק אסביר לך את ההיגיון.
<מנדי זלצמן: אני אומר שזאת הייתה התכנית ב-95', היא שונתה לנמל המפרץ ונמל הדרום, באשדוד, כאשר גם הקונספט אומר שמדינת ישראל תמציא רק את התשתיות האלמנטאריות של עד 70% מתוך סך התשתית והמיזם או הבונה העתידי יבנה את כל השאר, יזווד אותו בציוד, יעסיק את העובדים ולמשך תקופה ארוכה יתפעל את הנמל מתוך זה שיוזיל גם את התעריפים שלו וכאן הסיפור נעוץ - - - אני אגיד לך משהו אישי, אם אתם עוקבים אחרי ההתבטאויות של הרשות המבצעת בעניין הזה אתם רואים הרבה זעם.
<מנדי זלצמן: הרבה זעם משום שההסתדרות ברברה את הרפורמה של 2005.
<מנדי זלצמן: אילו היינו נמצאים ברפורמה של 2005 עם הפחתה של 15% משווי הון המניות, שאגב דעתי האישית שאפשר ללכת ישר ל-50%, לא צריך לעשות את השלבים האלה, כי אז אני מאמין שהכול היה מסתדר.
<מנדי זלצמן: אבל מאחר שמדינת ישראל מנסה להעמיד שירותי נמל זולים עם עלויות כוח אדם נמוכות משלנו מבלי שיש את שמירת כל ההסכמים וכל שיטות שכר העידוד - - - את יודעת, הפקידים שלנו, שזה 140 עובדים, יש להם 70 שיטות שכר עידוד, את צריכה להחזיק ארבעה חשבים לחשב להם את 70 שיטות שכר עידוד.
<מנדי זלצמן: זאת אומרת שהגענו למצב שדי קשה לנהל סיטואציה ולהתחרות מול טרמינלים מופרטים לחלוטין.
<מנדי זלצמן: אני מאמין ואני גם הבעתי את דעתי, שוב, זה אוף דה רקורד, שחייבים להתחיל הליך הפרטה מואץ עכשיו, דהיינו לקחת את 2005, לאוורר אותו חזק ולצאת להליך הפרטה מואץ חזק.
<מנדי זלצמן: יכול להיות שכתוצאה מכך, אם ייכנסו גורמים, תוך כדי הליך הפרטה, עולמיים לתוך שותפויות עם חברות הנמל הנוכחיות, אז יהיה אפשר לבחון את הבנייה, אבל לא היום.
<מנדי זלצמן: היום, אני אומר לך שוב, קשה מאוד להתנהל היום במציאות הנוכחית של האיגודים המקצועיים בנמל.
תמר זנדברג: כלומר, רק לחדד את השאלה, טכנית זה אפשרי.
תמר זנדברג: כשעמדנו בצד אמרתי לך שיש - --
<מנדי זלצמן: הסברתי, אני לא מסתיר מכם.
תמר זנדברג: בעצם, בשביל להתמודד עם הנושא של פיטורי עובדים יצרתם תכנית ש - - -
<מנדי זלצמן: לא יצרתם, אני בסך הכול מנהל בקושי את הטרמינל של חיפה.
תמר זנדברג: תכנית עם פתרון פיזי להתמודד עם נושא עובדי ה - - -
<מנדי זלצמן: אגב, את לא צריכה לשמוע אותי.
<מנדי זלצמן: תקשיבי וקחי תמלילים של מה שאמרו מקבלי ההחלטות, שקשה להם להתנהל היום עם האיגודים המקצועיים בנמלים, הם גם חדורים להוזיל את תעריפי הרציפים ומתוך כך נולדה אותה רפורמה.
<מנדי זלצמן: הדבר היחידי שאני יכול לומר שלהערכתי, שוב, אם הרפורמה של 2005 הייתה יוצאת לדרך כפי שנחתמה ולא כובדה, ניתן היה ליצור הידברות שונה מאשר ההידברות שקיימת היום.
<מנדי זלצמן: השאלה כאילו מוזמנת, אני אגיד לך למה.
<מנדי זלצמן: כאילו מוזמנת על ידי ואני אסביר למה.
<מנדי זלצמן: שר התחבורה הודיע בלא מעט הרמות כוסית שהיו בנמל, עוד לפני שיצאה הרפורמה לדרך, שיחד עם זה שייבנו נמלים חדשים לא ישאירו את הנוכחים נכים, ולכן במסגרת ההידברות שיש עם ההסתדרות, נמל חיפה הציג לאותה ועדה את מה שהוא זקוק לו כדי להתחרות מול טרמינל שמטפל באוניות עם 14,000 ו-18,000 TEU, לכן במסגרת מה שהצגנו אני יכול רק לומר שאכן בקרוב יישלחו הנתבים של נמל חיפה כדי לעמוד מול הסימולציות של אפשרויות פיתוח, גם פה וגם במקומות אחרים בנמל, כדי להתחרות מול הטרמינל החדש שייבנה.
<מנדי זלצמן: אגב, זו לא בושה שמדינת ישראל מנסה להוזיל את העלות של הענקת כושר התחרות לנמל חיפה.
<מנדי זלצמן: שוב, לגיטימי, אבל כל זה נבדק בתכניות הסימולציה כאשר אנחנו כחברת נמל חיפה נאשר שאכן קיבלנו את כושר התחרות בפיתוח העתידי.
<מנדי זלצמן: עדיין אין מספרים, עדיין מדברים על הפיזיקה, עוד לא הגענו למספרים.
<מנדי זלצמן: אבל מאחר שיש לוחות זמנים אני מתחיל בתנועה, לא חלילה כי אני רוצה להפסיק את השיח.
<מנדי זלצמן: נכון ואפשר תוך כדי.
<מנדי זלצמן: אנחנו נוסעים חזרה.
<מנדי זלצמן: השכר הממוצע, כפי שפורסם קצת עושה עימנו אי צדק מסוים, משום שמה שלקחו העיתונאים, הם לקחו גם את המענקים שנתנו לאותם פורשים ושמו אותם בתוך הממוצע.
<מנדי זלצמן: לקחו את כל עלויות השכר כשבאותה שנה יש לנו גם פרישה טבעית של עובדים או פרישה מרצון, אבל אז העיתונאים דיברו על 35 שכר ממוצע, או 30, זה הרבה פחות מזה.
<מנדי זלצמן: זה 26.
<קריאה: עכשיו לגבי שאלה ראשונה, אם היום מרחיבים את הנמל?
<מנדי זלצמן: בוא נעשה לך את המספרים, נמל חיפה היום, בהיקפים שלו - - -
תמר זנדברג: מה ההבדל בין בעלי השכר הגבוה ובעלי השכר הנמוך?
<מנדי זלצמן: המנעד הוא 50% דור א' ו-50% דור ב'.
<מנדי זלצמן: 50% דור א' שהם בעלי השכר הגבוה יותר, ו-50% - - - מתוך 1,100 עובדים.
<מנדי זלצמן: שכר ממוצע אמרנו לך.
<מנדי זלצמן: ההיקפים שאנחנו יכולנו לעשות לו היה נבנה כרמל ב' במלוא היקפו, אז זה נורא פשוט.
<מנדי זלצמן: אנחנו היום יכולים לשנע כאן קרוב ל-1.9 מיליון, 2 מיליון.
<מנדי זלצמן: בהנחה שהיה נבנה כרמל ב' היינו יכולים עוד כמיליון, או 3 מיליון.
<קריאה: ומה התחזית של חנ"י על הנמל החדש?
<מנדי זלצמן: אני מציע שכל השאלות שאת רוצה לשאול, 'מה התחזית של חנ"י, אני לא דובר חנ"י, קטונתי.
<מנדי זלצמן: אני אומר שיש תחזית למדינת ישראל שבנויה גם מהיקף, גם ממספר וגם מגודל - - -
<נורית שטורך: מנדי, אני חושבת - - - כרמל במלואו, מה שנקרא כרמל א' וכרמל ב', צריך להאריך את שובר הגלים בצורה משמעותית - - - ולהעמיק את תעלת הכניסה - - - זאת אומרת שההשפעה של כרמל ב' היא השפעה על כל המרחב, זה לא שינוי קטן, זה - - -
<מנדי זלצמן: כמו שאמרתי, אני לא רציתי להיכנס לתכניות.
<מנדי זלצמן: טוב שאת אומרת, אני על תכניות לא - - -
עמר בר-לב: שתי שאלות, פשוט לוודא שהבנתי נכון.
עמר בר-לב: אמרת שאם כרמל יורחב זה יוכל להוסיף עוד מיליון מכולות, נכון?
<מנדי זלצמן: לא.
<מנדי זלצמן: אם היו מקימים ב-95' את כרמל ב' גם ניתן היה להוסיף עוד מיליון.
<מנדי זלצמן: אבל מאז שינתה מדינת ישראל את המענה שלה לגבי הגידול העתידי של מכולות ישראל.
עמר בר-לב: כן, אבל אמרת שמבחינה טכנית אפשר להגדיל את כרמל ב', אז אם יגדילו אותו זה יוסיף את המיליון מכולות האלה.
<מנדי זלצמן: התכוונתי לומר שאם אתה מגדיל אותו, אז כמו שאמרת גב' שטורך, נורית, שצריך להאריך את שובר הגלים בכל מקרה וצריך להעמיק את תעלת הכניסה, צריך לעשות פרויקט שהוא בהיקפים שלו די מתקרב לאותו נמל מפרץ.
<מנדי זלצמן: אבל מה שחשוב - - -
<מנדי זלצמן: רק רגע, תני לי לסיים.
<מנדי זלצמן: היא אמרה.
<מנדי זלצמן: היא אמרה את זה, זה לא נכון?
<מנדי זלצמן: אז תריבו ביניכן.
<מנדי זלצמן: אז אמרתי, לו מדינת ישראל הייתה בונה את נמל הכרמל במלוא היקפו, כי אז היה ניתן להוסיף עוד מיליון, אבל זה אילו.
<מנדי זלצמן: מדינת ישראל בנתה את חציו של נמל הכרמל, ללא הארכת שובר הגלים, והיום היא נדרשת לפתרון של הגידול הטבעי של עצמה ולהיות שותפה בסחר העולמי מבחינת המענה לאוניות הגדולות, כי אז המענה שניתן על ידי מקבלי ההחלטות, שזה לא אני, זה נמל המפרץ ונמל הדרום.
עמר בר-לב: זה בדיוק קושר לשאלת ההמשך.
עמר בר-לב: שאלת ההמשך מתייחסת, אני שאלתי אותך קודם מה הערכת העלות של הארכת כרמל ב' ואמרת שאין הערכת עלות, עוד לא הגעתם לזה.
עמר בר-לב: אם אתה אומר שלו היו מאריכים זה יכול היה להיות פחות או יותר במקום הנמל החדש, אולי עלויות דומות, אולי עלויות לא דומות, אני שואל את עצמי איך מדינת ישראל נכנסת לפרויקטים של מיליארדי שקלים לפני שהיא מבצעת בדיקת עלויות ואלטרנטיבות, ולאור האלטרנטיבות מקבלת את ההחלטה.
<מנדי זלצמן: אמרתי שאני לא יודע.
<מנדי זלצמן: אמרתי שאני, אני, לא חברת נמלי ישראל.
<מנדי זלצמן: חבר'ה, אני סך הכול הפכתי להיות כולא הברקים שלכם, אבל יכול להיות שהייתי צריך לתת לדובר שלי לתת לכם הרצאה יבשה וסבבה וזה, אבל אני לא כזה, אני לא עושה וי.
<מנדי זלצמן: אם אני מארח חברי כנסת בישראל אני חולק איתם את התובנות שלי.
<מנדי זלצמן: אמרתי לכם נראוּת, יש גם פרויקט של חזית ים עירונית, מחלוקת לא פשוטה עם העירייה, אז אני בעד להראות.
<מנדי זלצמן: אנחנו הולכים למחלוקת מאוד רצינית שיש לנו עם העירייה שנקראת חזית ים העירונית.
<מנדי זלצמן: זה לא כל כך לגבי המהות והצורך.
<מנדי זלצמן: עמדת נמל חיפה, הנהלתה והדירקטוריון שלו, הוא שתבורך כל יוזמה לעשות פה חזית ים עירונית, אבל שתינתן לנו חלופה.
<מנדי זלצמן: מעל 20% מפעילות הנמל נעשית כאן.
<מנדי זלצמן: חזית ים עירונית זה בלעז זה water front, זה כמו בניו יורק ובברצלונה, בקייפטאון, זה לקחת את כל מה שקורה פה, לשים בתי קפה.
<קריאה: לאיפה?
<מנדי זלצמן: אוה, זאת השאלה, לאיפה?
<מנדי זלצמן: לכן נמל חיפה מבקש חלופה.
<מנדי זלצמן: בהינתן חלופה נמל חיפה מברך.
<מנדי זלצמן: העירייה יכולה לתת חלופה, עיריית חיפה אחראית על החזון, אבל אני לא מדבר בשמם, עוד מעט הוא ייקח את המיקרופון וידבר.
<מנדי זלצמן: מה שרציתי לומר, ישנן חזיתות ים עירוניות בהרבה מקומות בעולם, חלקכם בטח ביקר בפיאר 17 בניו יורק, שמפורסם בכל העולם, אבל גם בברצלונה וגם בקייפטאון ובמקומות נוספים, או אפילו בתל אביב.
<מנדי זלצמן: אלה אזורים שהפכו להיות חזיתות ים עירוניות, רק ואך ורק כאשר זה הפך להיות נמק תפעולי.
<מנדי זלצמן: כי למה?
<מנדי זלצמן: אין שום תכנית כלכלית שתוכל להצדיק טיילות, טיילת היא לא משהו מניב, או בתי קפה, אפילו 20 בתי קפה בשתי קומות לא יכניסו כמו מנוף בהנפה אחת מבחינת ההכנסות.
<מנדי זלצמן: לכן מאחר וכאן זה עדיין לא נמק תפעולי, ואני גם הבטחתי לאריאל וטרמן, לאפשר פתחון פה, אז בוא.
<אריאל וטרמן: שמי אריאל וטרמן, אני מהנדס העיר חיפה ואתם ביום מאוד עשיר, הולכים לראות הרבה מאוד נושאים שכמובן קשה מאוד לכסות בכזה סיור של יום אחד, אבל בכל זאת אתם נוגעים בדברים.
<אריאל וטרמן: לגבי הנמל, שזה המקום שאנחנו נמצאים בו עכשיו.
<אריאל וטרמן: אני אגיד שני משפטים על מה שדובר עד עכשיו, שזה הפיתוח העתידי, מה שנקרא נמל המפרץ ואיך העיר רואה אותו ואני אומר כך.
<אריאל וטרמן: קודם כל אנחנו בחרדה, חרדה מתמשכת של דעיכה, זו מילה קשה, אבל בכל זאת דעיכה כלכלית לאורך כמה עשורים שקיימת בעיר שמורכבת מהרבה מאוד סיבות, אבל אתם יודעים שתל אביב מאוד מתחזקת ביחס למשק הלאומי וחיפה ובאר שבע וירושלים בהחלט לא עומדות בקצב הזה.
<אריאל וטרמן: יש לנו כמה מנופים כלכליים, יש מנופים כלכליים ישנים מוכרים, כמו בתי הזיקוק והתעשייה הפטרוכימית, יש כאלה שמתפתחים כמו תעשיית התיירות ונבנים היום בעיר, לשמחתנו, כמה עשרות בתי מלון חדשים, זאת מציאות חדשה שקשורה גם לתמיכה ממשלתית שאנחנו מקבלים ואני לא אתן את כל הסקירה עכשיו.
<אריאל וטרמן: בהקשר של הנמל, הפיתוח של הנמל הוא בנפשנו.
<אריאל וטרמן: אנחנו רואים במשך כמה עשורים איך נמל אשדוד מתפתח, עם העורף שלו.
<אריאל וטרמן: אני לא יודע כמה אתם מכירים את המשמעות של מה שקורה בעורף של נמל, בשטחים היבשתיים, אבל אשדוד בהחלט מתפתחת ואני טיפה ארחיב רגע את האמירה, אתם עוסקים, כאחת המשימות הלאומיות, בנושא של מחירי הדירות.
<אריאל וטרמן: מחירי הדירות במרכז באמת גבוהים מאוד, הם לא כל כך גבוהים בבאר שבע ובחיפה וזה קשור לאיפה שהאוכלוסייה בארץ הולכת ובהמוניה.
<אריאל וטרמן: היעדים שקבעה המדינה לפיזור האוכלוסייה, היא לא עומדת בהם, אחת הערים שגדלות הרבה יותר ממה שנקבע ביעד זה למשל אשדוד.
<אריאל וטרמן: אשדוד, ביחס ליעדים שנקבעו בתמ"א 35, היא בפלוס 150,000 תושבים.
<אריאל וטרמן: אלה 150,000 תושבים שלא נמצאים בגליל היום, למשל.
<אריאל וטרמן: אני נותן את זה רק על קצה המזלג.
<אריאל וטרמן: לכן אחד האלמנטים שברחו מחיפה הוא המעבר של פעילות נמלית לאשדוד.
<אריאל וטרמן: אשדוד היום הוא כמעט, בלי לפגוע במנדי, זהה לנמל חיפה.
<אריאל וטרמן: לפני 50 שנה זה לא היה המצב, נמל חיפה היה הנמל הגדול של מדינת ישראל, הוא לקח את הנתח הגדול וזה יצר כמובן פעילות בעורף שברחה מכאן.
<אריאל וטרמן: כשאתם נוסעים בכביש 6 ומסתכלים על שוהם ורואים שם את המחסנים הגדולים שקמו, אלה פעילויות שעזבו את נהריה ועזבו את עפולה.
<אריאל וטרמן: זה לא בא מחוץ לארץ, זה בא על חשבון פעילות, אם תרצו, בפריפריה.
<אריאל וטרמן: לכן צריך לראות את הדברים בראייה הרחבה הזאת, של לאיפה הולכת ההשקעה הלאומית.
<אריאל וטרמן: חייבים להתחיל מזה, כי זה מה שעומד בבסיס התפיסה.
<אריאל וטרמן: כמובן שאנחנו לא צריכים לעשות את זה על חשבון איכות החיים, על חשבון הסביבה, בדיוק בשביל זה התהליכים הם מאוד מאוד עמוקים.
<אריאל וטרמן: הכול מלווה בתסקירים מאוד מעמיקים.
<אריאל וטרמן: 55 מיליון שקל זה לא סכום מבוטל, שבדק את ההשלכות הסביבתיות.
<אריאל וטרמן: אנחנו רואים מאוד בחיוב את ההשלכות של זה בעורף הנמל, בפיתוח שזה יביא, ואני מזכיר שוב, תראו מה שקורה בשוהם.
<אריאל וטרמן: זה לגבי הפרק הזה.
<אריאל וטרמן: גם הקיבולות, גם האוניות הגדולות האלה, שיילכו לחיפה, חלילה לא יילכו לאשדוד, כי איתן באות כל הפעילויות המשניות.
<אריאל וטרמן: זאת אומרת הנמל יברח לנו אם הנמל יהיה באשדוד ולא בחיפה.
<אריאל וטרמן: זהו.
<אריאל וטרמן: אני אסתפק באמירה כללית, לא נותנים לי מספיק זמן להעמיק, אני פשוט רוצה להעביר לכם את הצורה שבה העירייה רואה את הדברים.
<אריאל וטרמן: לגבי חזית ים עירונית, אני גם חושב שצריך לראות את הדברים בצורה יותר רחבה.
<אריאל וטרמן: ברור שאם מנדי משווה כמה הוא מרוויח מהנפה של מנוף לעומת כמה המחיר של הקפה והרווח עליו, ברור שהנוסחה לא נסגרת, אבל כשמסתכלים בראייה רחבה של ההשפעה ושל הפיתוח שיכול להיות פה, וחבל שלא נעמדנו מול המושבה הגרמנית, אבל נראה את זה בדרך, ההשלכה על העיר התחתית ועל חיפה כולה ועל הצפון כולו היא דרמטית.
<אריאל וטרמן: ואני אתן לכם מספר אחד, שתתחברו אליו.
<אריאל וטרמן: ברצלונה עשתה את הפעולה הזאת, לא כל כך מזמן, ב-86'.
<אריאל וטרמן: הם בנו שם נמל חדש, אם תרצו כמו נמל המפרץ, ואת החלק הישן, ה-old port, הפך לחזית ים עירונית.
<אריאל וטרמן: היום ברצלונה נהנית במקום הזה מ-16 מיליון תיירים בשנה ו-3 מיליון שמגיעים רק בקרוזים.
<אריאל וטרמן: זה ענף ענק, ענף התיירות שם, וכשאתם רואים את המשבר בספרד, החוזק של ברצלונה במידה רבה נובע מזה, ממה שהם עשו, מול הרמבלס, הפתיחה הזאת שיכולה להיות לא פחות יפה פה מול המושבה הגרמנית.
<אריאל וטרמן: סיימנו, זהו, עצרו אותי.
<אריאל וטרמן: כמובן, יושב ראש הוועדה, שאנחנו נשמח לבוא ולהסביר את התמונה המלאה.
<אריאל וטרמן: זה לא ככה בשנייה בעמידה באוטובוס.
<מנדי זלצמן: יש באינטרנט תמונות רבות של הגלובוס בחשיכה.
<מנדי זלצמן: בגלובוס בחשיכה מן הסתם האזורים האורבניים מאוד מוארים ויערות הגשם והאוקיינוסים חשובים, ואז ישנם כלכלנים מהירים וזריזים שמוצאים סטימולציה יפה ומעניינת או קורלציה יפה בין החשיכה והאור לבין ההכנסות וההכנסה הפנויה והסטימולציה הכלכלית.
<מנדי זלצמן: נורא פשוט.
<מנדי זלצמן: אם ניקח מטוס ונמריא בלילה מנמל חיפה, מה אנחנו רואים, רואים שתי לבניות גאות, רואים עיר רצינית ואם בישראל של רבע מיליון, עם קצת קריות, את עתלית, את טירת הכרמל, ואחר כך חשיכה עד נתניה, אפילו הכביש לכיוון תל אביב לא מואר.
<מנדי זלצמן: מנתניה הכביש מתחיל להיות מואר ויש לנו את נתניה ואת כל הלוויינים של תל אביב ודרומה עד בואכה אשדוד.
<מנדי זלצמן: ואז אם היינו מב יאים מומחה רציני ללוגיסטיקה והיינו שואלים אותו 'תגיד לנו, איך מחולקים המטענים במדינה הזאת?' אז אני לא אלאה אתכם, הוא היה אומר 70 אשדוד ו-30 חיפה.
<מנדי זלצמן: לפי דוח רספ"ן, שזו רשות הספנות והנמלים בישראל, ב-2013 המטענים מחולקים ככה, 54%, מה?
<מנדי זלצמן: איזה נמל?
<מנדי זלצמן: חיפה, יפה.
<מנדי זלצמן: 39%, איזה נמל?
<מנדי זלצמן: אשדוד.
<מנדי זלצמן: 3% מספנות ו-4% אל-על.
<מנדי זלצמן: אתם שואלים איך נמל חיפה עושה את זה?
<מנדי זלצמן: כמו שאתם יודעים, הקלישאה הזאת שמה שעושה עסקים מניבים זה לוקיישן לוקיישן לוקיישן, אז בלוגיסטיקה הוא מאוד חשוב, הדנ"א של העובדים פה, זה ברור להם שהם בנחיתות גיאוגרפית אינהרנטית בגלל המבנה, בסופו של דבר השירותים שאנחנו מעמידים מאפשרים לנו להתחרות.
<מנדי זלצמן: עוד שתי מילים רק על גריעת השטעונים של צים, כי אנשים מתבלבלים, חושבים שצים עזבה.
<מנדי זלצמן: צים לא עזבה את נמל חיפה, עם הסחר הישראלי, כל שהיא עשתה היא עזבה עם השטעונים.
<מנדי זלצמן: שטעון זה מכולה שיורדת במדינה מסוימת, לא מיועדת לסחר של אותה מדינה, היא הולכת באותו אגן של הים, לדוגמה הטריילר של יטבתה שמעלה את התוצרת החקלאית לא מסתובב במושבים של יבנה, הוא מוריד את זה ב - - - ומשם זה מגיע לבתי קירור.
<מנדי זלצמן: איך אני יודע שהסיור הזה הולך ומסתיים?
<מנדי זלצמן: כי כל הח"כים הנכבדים עסוקים באייפונים.
<מנדי זלצמן: הבנתי שאת שלי עשיתי, אז חבר'ה, תודה על האירוח.
<מנדי זלצמן: אני מודה לכם על הסיור.
<מנדי זלצמן: בכל מקרה עמדת נמל חיפה לגבי נמל המפרץ היא שאנחנו בהחלט מברכים על כל פיתוח כאן בצפון, אנחנו חושבים שזה חשוב ואנחנו עצמנו בדרכים שלנו נקבל את כושר התחרות ממדינת ישראל, כי שר התחבורה הבטיח לנו והוא בדרך כלל מקיים את מה שהוא מבטיח ולכן אנחנו מקווים שמהר מאוד נדע מה מתוך מה שהגשנו בתכניות העבודה אכן יבוצע.
<מנדי זלצמן: יום טוב לכם, סיור נעים.
<מנדי זלצמן: (נמל התעופה).
דב חנין: אנחנו נמצאים בנמל התעופה חיפה, אני רוצה להודות לרשות שדות התעופה ולהנהלת הנמל על האירוח.
דב חנין: הסיבה שאנחנו הגענו לכאן איננה קשורה להסדרת התעופה בתוך מדינת ישראל, זה ועדת הכלכלה עושה, אנחנו מתעניינים בשאלת ההשלכות על שדה התעופה של מהלכים תכנוניים מאוד גדולים שנעשים פה באזור, האחד מהם זה נמל המפרץ והשני בהם זה המהלך של ההרחבה של מתחם התעשייה הפטרוכימית.
דב חנין: לדברים האלה יש הרבה השלכות על תנועה אווירית, אנחנו מעריכים ואנחנו נרצה לשמוע מכם גם על השדה, על העתיד שלו, הפרספקטיבות שלו וגם על מה ואם לדברים האלה יש השלכות.
<שלמה אורן: שלום לכולם, ברוכים הבאים.
<שלמה אורן: שמי שלמה אורן, אני סמנכ"ל ברשות שדות התעופה שאחראי על מעברי הגבול היבשתיים ועל שדות התעופה הפנים ארציים.
<שלמה אורן: אנחנו בסך הכול מפעילים בארץ מספר שדות תעופה פנים ארציים באילת, הרצליה, שדה דב, חיפה וראש פינה ובסך הכול אנחנו מטיסים בתעופה הפנים ארצית כ-2.5 מיליון נוסעים בשנה והמערכת הזאת כולה נמצאת בפני תהליכים מאוד מאוד חשובים ודרמטיים שישפיעו על התעופה הפנים ארצית בשנים הקרובות, החל מהקמת השדה החדש ליד אילת בתמנע, שנמצא בימים אלה בעבודה בקצב מואץ בשטח, דרך ההחלטות לפנות את שדה התעופה בתל אביב, שדה דב, וההחלטות לסגור את שדה התעופה בהרצליה, כל אחד מהסיבות שלו.
<שלמה אורן: למעשה נוצרת מציאות שכל התשתית הזאת שקיימת לתעופה הפנים ארצית בשדה דב והרצליה אמורה לקבל פתרונות שחלקם אפשריים במסגרת תהליכים שמתקיימים בנתב"ג, בעיקר בכל מה שקשור בתקופה המסחרית וחלקה צריכה לקבל מענה במקומות אחרים.
<שלמה אורן: המקום הזה שבו אנחנו נמצאים עכשיו, חיפה, הוא אחת התשתיות הקיימות שיכולה לפתור חלק מהבעיות שנוצרות כתוצאה מהסגירה של שדה דב והרצליה.
<שלמה אורן: אני מקווה שבמהלך הביקור אתם תוכלו להתרשם ולראות את המשמעויות וגם לראות את ההשלכות המאוד כבדות שיש לתהליכי הפיתוח שמתקיימים פה באזור הזה על השדה הזה.
<שלמה אורן: יפורט בהמשך, למעשה התהליכים האלה שמתקיימים היום מייצרים איום על היכולת שלנו להמשיך ולתפקד כמערכת שנותנת תעבורה אווירית ואנחנו בתוך כל התהליך הזה נמצאים ותיכף תראו את הדברים.
<שלמה אורן: מי שנמצא איתנו כאן, נמצא איתנו מנכ"ל רשות שדות התעופה, יעקב גנות, שלאחר מכן, אני מניח, יוכל להשיב על חלק מהשאלות, ומנהל שדה התעופה, יוסי גלסברג, שייתן לכם על השדה עצמו.
<שלמה אורן: שוב, ברוכים הבאים, הזמן שלנו קצר, יש לנו חצי שעה, בתוך הזמן הזה נצטרך למצות את המפגש הזה.
<יוסף גלסברג: שלום לכולם.
<יוסף גלסברג: אני נמצא פה יותר מדי זמן, 27 שנים אני פה, אז כמה מילים רק, כי יש הרבה מה לדבר והרבה מה לעשות.
<יוסף גלסברג: שדה התעופה חיפה פועל מ-1934 וכבר ב-1934 שליש מהכניסות לישראל יצאו מחיפה ונחתו בחיפה.
<יוסף גלסברג: שליש בזמנו, בזמן הבריטים, נחתו והמריאו מחיפה.
<יוסף גלסברג: במשך הזמן כמובן הכול בבן גוריון ואני התחלתי ב-87', היה כאן טרמינל בגודל של 294 מטרים, זה כל הטרמינל שהיה, והתחלנו לבנות.
<יוסף גלסברג: ב-97' עד 98' בנינו טרמינל בגודל של 2,000 עד 2,200 מטר.
<יוסף גלסברג: התחלנו לטוס, אני קצת קופץ אם יהיו לכם שאלות, בנינו את הטרמינל, היו טיסות ביחד עם ארקיע וישראייר לאנטליה, לעמן, לשרם אשייך, לרודוס ולכרתים וזה היה בזמן שהייתה פריחה של ארקיע ורצו לטוס, טסו בדש-7 50 נוסעים עד אנטליה וטסנו להרבה יעדים.
<יוסף גלסברג: עד האינתיפאדה ב-2001 היו טיסות באמת בטירוף.
<יוסף גלסברג: הטרמינל הזה, שאתם יושבים פה, זה דיוטי פרי בשתי קומות והוא היה פעיל מאוד.
<יוסף גלסברג: טיסות של חברות תעופה ירדניות ומצריות טסו לכאן.
<יוסף גלסברג: ברגע שהתחילה האינתיפאדה הפסיקו הירדנים וגם החברה המצרית.
<יוסף גלסברג: כיום קרו כמה תהליכים בעזרת המנכ"ל והמטה והכספים שלהם.
<יוסף גלסברג: הושקעו כאן מעל 25 מיליון שקל על אזרוח שדה התעופה חיפה.
<יוסף גלסברג: מה זה אזרוח במשפט אחד?
<יוסף גלסברג: המגדל היה צבאי, הכיבוי היה צבאי, גייסנו פקחים, גייסנו כבאים, הם עברו את כל ההשתלמויות וכרגע השדה, מבנים וכבאיות, רק עכשיו קיבלנו כבאית בסביבות מיליון דולר, כבאית חדשה מהניילונים, הקמנו תחנת כיבוי לתפארת, מגדל לתפארת, פקחים אזרחיים והשדה הוא שדה אזרחי לכל דבר.
<יוסף גלסברג: מי שפועל פה בגדול זה ארקיע וישראייר, כאשר עושים טיסות לאילת.
<יוסף גלסברג: בקיץ יש לנו טיסות לכרתים, לקרפטוס, לכל מיני יעדים בצ'רטרים, אבל טיסות הקו, יכול להיות שתיים ביום ויכול להיות מחר שמונה ליום לאילת.
<יוסף גלסברג: מי שצריך להגיע, יש שמונה טיסות לאילת יש מחר, שמונה נחיתות, שמונה המראות.
<יוסף גלסברג: ישנם פה 40 מטוסים קלים, שבעה אנשים פרטיים.
<יוסף גלסברג: ישנה פה חברה חדשה, FNA, מהרצליה, היא העתיקה את הפעילות לחיפה כי הם כבר חושבים שהרצליה הוך להיסגר והיו לנו בשנתיים האחרונות פעילות גדולה מאוד של אסדות הקידוח.
<יוסף גלסברג: ארבעה הליקופטרים מסוג בל-412, כל אחד לקח לאסדה שמונה נוסעים הלוך ושמונה נוסעים חזור כמה וכמה פעמים ביום.
<יוסף גלסברג: כרגע יש עצירה.
<יוסף גלסברג: אני חושב שביולי יתחילו עוד פעם את הפעילות.
<יוסף גלסברג: מה עוד אני יכול להגיד לכם?
<יוסף גלסברג: נתונים.
<יוסף גלסברג: אתם תראו תנועת מטוסים, יש לנו 15,823 תנועות בשנה, ב-2013.
<יוסף גלסברג: הבינלאומי, אתם תראו שיש פה ירידה לעומת 2012 והירידה בתנועות וגם בנוסעים זה בגלל שכרגע יש עצירה של אסדות הקידוח.
<יוסף גלסברג: הטיסה לאסדת הקידוח עם ההליקופטר נחשבת טיסה בינלאומית.
<תומר רוזנר: זה לא מסלול, זה מנחת.
<יוסף גלסברג: המסוקים נוחתים שם, בעמדת - - -
תמר זנדברג: לא, אבל המסוקים לא נוחתים וממריאים ממסלולים, זה מנחת.
<יוסף גלסברג: לא, הוא לוקח את המסלול, 1,300 מטר, כמה שהוא צריך, הוא יכול גם ל - - -
<יעקב גנות: רגע, מה הבעיה?
<יעקב גנות: זה מנחת לכל דבר.
תמר זנדברג: זו לא בעיה, זאת שאלה.
תמר זנדברג: השאלה האם זה מנחת או שזה מסלול?
<יעקב גנות: מנחת.
<יעקב גנות: על המסלול, הוא נוחת על מסלול ההמראה.
<יעקב גנות: נוחת וממריא.
<יוסף גלסברג: יש לנו את התצ"א של זה.
<יוסף גלסברג: המסלול הוא באורך של - - -
<יעקב גנות: אני בכוננות לשאלות.
תמר זנדברג: כוננות זה בסדר, לא צריך בהתגוננות.
תמר זנדברג: זה מראה על איזה שהוא משהו, אתה יודע.
תמר זנדברג: זאת הייתה שאלה.
<יעקב גנות: לא, בשלב זה עוד לא - - -
<יוסף גלסברג: המסלול הזה הוא 1,300 מטר.
<יוסף גלסברג: תיכף תראי על הרצונות שלנו והרצונות של ראשי הערים והרצונות של חברי המועצה, אבל אלה הרצונות.
<יוסף גלסברג: 78,000 נוסעים בשנה שעברה לאילת.
<יוסף גלסברג: אתם רואים, בבינלאומי, קרוב ל-4,000 .
יעקב אשר: כמה זה לעומת שדה דב?
תמר זנדברג: לעומת שדה דב, לעומת אילת.
<יוסף גלסברג: אנחנו 10% משדה דב.
<שלמה אורן: בשדה טוב יש כ-600,000 נוסעים בשנה ובאילת כמעט מיליון וחצי.
<שלמה אורן: יש עוד שדה תעופה בראש פינה שהוא שדה קטן, משרת בעיקר טיסות של קו יומיות לראש פינה-תל אביב והשדה בהרצליה הוא שדה למה שנקרא ג'נרל אוויאיישן, זה לא להטסה של נוסעים, זה בעיקר בתי ספר, תעופה כללית, ריסוס, הליקופטרים וכל העניין הזה.
<יוסף גלסברג: במקרה אני גם מנהל שדה התעופה בראש פינה, שם ברשות התעופה אנחנו נותנים שירות, כמובן הנהלת הרשות, יש שם הפסדים כבדים אבל לא סוגרים את השדה כדי לתת לתושבי הגליל בכל זאת לא לסגור את כל המפעלים.
<יוסף גלסברג: בכל מקרה שם יש 11,000 נוסעים, מראש פינה מחניים לשדה דב.
<יוסף גלסברג: הבינלאומי אנחנו אף פעם לא יודעים, בקיץ יכול להיות קו ויכול להיות שיבוא מישהו וירצה לעשות קו לקפריסין.
<יוסף גלסברג: אנחנו 45-50 דקות מקפריסין.
<יוסף גלסברג: יותר קל להגיע לקפריסין מאשר לאילת.
<שלמה אורן: בחמש השנים האחרונות אין דרמות.
<יוסף גלסברג: אין דרמות.
<יוסף גלסברג: זה תל אביב וזה חיפה, בצפון קשה.
<יוסף גלסברג: במדינה הגדולה שנקראת ישראל יש כמה מדינות, מדינת תל אביב.
<יוסף גלסברג: זה המסלול שלנו, זה מסלול של 1,300 מטר, בעבר היו תכניות, יש כאלה שהתנגדו ויש כאלה שעשו טעות, לדעתי, ואנחנו רצינו בזמנו של מצנע להגיע ל-2,000-2,400 מטר, אבל הפרויקט נפל.
<יוסף גלסברג: מה נעשה, זו מדינה שלכם, אתם חברי כנסת.
<יוסף גלסברג: אז כרגע זה מה שיש לי, 1,300 מטר.
<יוסף גלסברג: בכל מקרה, בהנחיית המנכ"ל אנחנו מתכננים לפחות להגיע, כי קנינו שטחים בזמנו, עד לנקודה הצהובה הזאת, בעוד 300 מטר, להגיע ל-1,600 מטר, יכול להיות שאז האמברייר של 120 מקומות יוכל לטוס ואז יהיה גם כדאי להגיע לפה לסביבה.
<יוסף גלסברג: אבל זה בתכנון וזאת המטרה.
דב חנין: ההבדל הזה הוא מה שיאפשר למטוסים של 120 - - -
<יוסף גלסברג: כן.
<יוסף גלסברג: כל מטר הוא חשוב.
<יעקב גנות: סליחה, כדי שמחר בבוקר לא מישהו יגיד 300 מטר אנחנו מגיעים כבר לרומניה.
דב חנין: לא, אנחנו שואלים.
<יעקב גנות: אני עונה.
<יעקב גנות: ה-316 מטר יוסיפו לנו, לצערנו, מספר - - - בגלל זה אם באמת היינו חושבים ש-316 המטר האלה יאפשרו לנו לטוס לכל אזור, קרואטיה, איטליה, יוון וכל זה, לא היינו מהססים דקה.
<יעקב גנות: אבל מכיוון שהתוספת היא לא גדולה, אנחנו אומרים שאנחנו כרגע - - - אחר כך נראה מה לגבי ההמשך.
יעקב אשר: אבל יש לך אפשרות ל - - -
תמר זנדברג: התכנית היא תכנית פיזית, היא תכנית מסלול, היא מלווה בסקר או משהו כזה?
<יעקב גנות: הנושא הזה נלקח - - -
תמר זנדברג: על ידי הרשות?
<יעקב גנות: לא רק הרשות, על ידי כל הגורמים האזרחיים ש - - -
תמר זנדברג: יש ביקושים של טיסות - - -
<יעקב גנות: זה בדיוק מה שאני אמרתי, שאנחנו לא עושים את השלב הבא, רק תכנון - - -
תמר זנדברג: האם התכנון הזה עלה מאיזה שהוא צורך שעלה מהמטרופולין, מהאזור, שצריך שדה תעופה?
<יעקב גנות: שימי לב לנתונים.
דב חנין: יעקב, שנייה.
דב חנין: אני רוצה להרחיב טיפה את השאלה של חברת הכנסת זנדברג ולשאול אותך כראש הרשות, מה החזון שלכם לגבי שדה התעופה הזה?
דב חנין: זאת אומרת אוקיי, אנחנו רואים את התמונה היום, מה מבחינת
דב חנין: כם התפקיד החברתי, הכלכלי, התחבורתי, כמו שזה נראה לכם?
<יעקב גנות: אני אענה.
<יעקב גנות: מכיוון שיש פה במקביל תכנון מצד אחד, מצד אחד שדה שאנחנו אמורים להוסיף ולפתח אותו ובמקביל גם נמל ימי שעומדים לפתח אותו, עכשיו עומדים להקים נמל נוסף ובואו לא נשכח, כי זה צריך להיות תמיד כאן, כל נושא העתקת הנמל הצבאי לאזור הזה, לכל הדברים האלה יש השפעה אחד על השני.