GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: כשאני מדבר על 17 החלטות על הקמת ועדות חדשות, רוב הוועדות הן תוצאה של פנייה של רשויות – בדרך כלל רשויות חלשות – שסבורות שמבנה הגבולות או מבנה ההכנסות לעומת רשויות שכנות הוא לא צודק, ואז אנחנו בוחנים ואומרים, אם יש מה לבדוק – זה לא אומר מה תהיה התוצאה – אנחנו מקימים את הוועדה, אבל יש גם, וזה המיעוט, ועדות חקירה.
גדעון סער: אגיע לוועדות החקירה בנגב.
טלב אבו עראר: תן גם דוגמאות.
גדעון סער: מייד אתן גם דוגמאות.
גדעון סער: אני בדרך כלל לא משאיר את הדברים, ואני מכין את עצמי לפני שאני מגיע לוועדת הפנים.
גדעון סער: יש מספר ועדות חקירה שאני הקמתי או שמנכ"ל המשרד בהנחייתי הקים, כמו ועדות החקירה בנגב.
גדעון סער: בנגב זה נושא בין רשויות – אני רואה פה גם את דימונה וגם את תמר – בין היתר, זה נוגע להם, ולעוד רשויות.
מירי רגב: תמר החוויר.
מירי רגב: הוא אמר לי שהוא הגיע להסכמות עם דימונה.
קריאה: למה שאחוויר?
גדעון סער: לפי השיטה, גברתי היושבת-ראש, ניסיתי להביא לייעול של הדרך, שכאשר רשויות מגיעות להסכמות, אני אוכל להחליט בלי להקים ועדת חקירה.
גדעון סער: נכון לרגע זה פקודת העיריות מחייבת אותי להקים ועדות חקירה גם אם רשויות הגיעו להסכמה.
גדעון סער: אבל במקרה שאנחנו מדברים עליו, דימונה ותמר, יש עוד רשויות שנוגעות כמו ערד וכדומה.
גדעון סער: אני, כמובן, מעודד הסכמות.
גדעון סער: היה באחרונה מקרה אחד של הסכמה שהגיעה אליי, שחשבתי שההסכמה מקפחת את אחת הרשויות, אז לא כיבדתי את זה.
גדעון סער: כלומר זה לא מייתר את מרכיב שיקול הדעת של השר, כי לפעמים רשות לא מקבלת כלום, ואז היא מקבלת איזה נתח קטן, אז היא חותמת, אבל התפקיד שלי הוא גם לראות שבאמת בטווח הארוך זה נכון ועושה צדק, אם כבר נכנסנו לעניין.
גדעון סער: בכל אופן, לגבי שטח הנגב, יש שלוש ועדות חקירה גדולות – אגיע אליהן במהלך הסקירה – שעובדות לפי הנחיה שלי ולפי מינוי של המנכ"ל מיולי שנה שעברה.
גדעון סער: אנחנו מקווים שתוך כחודש תסיימנה את עבודתן, וזה ישפיע על כל שטח הנגב, ההמלצות שהן תקבלנה.
גדעון סער: לקחתי כמה דוגמאות כדי לסבר את האוזן, כי יש 17 החלטות שהתקבלו בשנה הזאת, כדי שהדברים האלה יובנו.
גדעון סער: הדוגמה הראשונה – אני רואה פה גם את נציגי נתניה – נוגע לנתניה ולשלוש מועצות אזוריות שמסביבה.
גדעון סער: על-פי החלטתי, יועברו שטחים משלוש המועצות האזוריות לשטח של העיר נתניה.
גדעון סער: לגבי שתי מועצות, זה היה בהסכמתן; לגבי מועצה נוספת, זה היה בניגוד לעמדתה, אבל זו החלטה שאני קיבלתי על בסיס גם ההחלטות של הדרגים המקצועיים.
גדעון סער: אני מציע שהממונה על המחוז, אם את יכולה להציג את המקרה הזה של נתניה והרשויות שמסביב.
מירי רגב: אם אתה יכול, כבוד השר, לתת לנו רשימה, על מה 17 הוועדות עובדות.
מירי רגב: על אילו נושאים?
מירי רגב: באילו אזורים הם עובדים?
מירי רגב: מה התפקיד או המחויבות של 17 הוועדות?
<דורון שידלוב: וה-16 שכבר קמו.
מירי רגב: ה-16 שכבר קמו, זה כבר בוצע.
<דורון שידלוב: לא.
<דורון שידלוב: זה בתהליך.
גדעון סער: אני בהחלט מוכן להתייחס וגם למסור בכתב גברתי לוועדה את כל הנתונים שהוועדה תרצה.
גדעון סער: על כל פנים, כדי שלוועדה תהיה קונקרטיזציה ביקשתי להביא שלוש דוגמאות מההחלטות האחרונות.
גדעון סער: אני חושב שהדוגמה הזאת די טובה, ואני מבקש מהממונה על המחוז, אולי טיפה להרחיב על השטחים שמועברים וכדומה.
גדעון סער: זו, אגב, ועדה שמונתה ב-2008, אם איני טועה.
<רות יוסף: הוועדה מונתה, כפי שהשר אמר, בספטמבר 2008.
<רות יוסף: היא סיימה באוקטובר 2012.
<רות יוסף: זה גם היה תהליך מאוד-מאוד ארוך.
<רות יוסף: ההחלטה התקבלה באפריל 2014 על-ידי השר.
גדעון סער: באוקטובר 2012, זה המועד שאנחנו נכנסנו למערכת בחירות לכנסת.
גדעון סער: בדרך כלל יש גם מגבלות על שאנחנו במערכת בחירות – לא רק שהשלטון המקומי.
גדעון סער: פה אני מניח שזה חלק מהעניין, אבל ועדת החקירה עצמה, רוב התקופה היתה תקופה של עבודת ועדת החקירה.
<רות יוסף: ההיגיון שעמד מאחורי הוועדה בעצם, זה ליצור מבנים בין ההכנסות לנפש של המועצות האזוריות מסביבן לעיר נתניה, שסובלת ממצב סוציו אקונומי לא מאוד גבוה, עם הרבה מאוד בעיות חברתיות.
<רות יוסף: בשטח שעבר לעיריית נתניה משלוש המועצות – יבשתי, אני מדבר, כי גם חלק ימי עבר – 1,896 דונם בצורות שונות.
<רות יוסף: אעבור על זה ממש במהירות.
<רות יוסף: יש מלון בלו ביי, זה שטח אחד שעבר.
<רות יוסף: עמק חפר.
<רות יוסף: יש שטח של A1, מצד ימין, צפונית.
<רות יוסף: זה מתחם שמיועד בעיקר למוסדות ציבור.
<רות יוסף: סך הכול מעמק חפר עבר 255 דונם.
<רות יוסף: זה היה בהסכמה, אגב.
<רות יוסף: שטח מלב השרון, עברו 1,400 דונם.
<רות יוסף: זה הרצועה הצהובה מצד ימין.
<רות יוסף: כאן מדובר בבית עלמין, ואזור- - - משותף לנתניה וללב השרון.
<רות יוסף: 1,400 מטר, גם בהסכמה.
<רות יוסף: שטח חוף השרון לא עבר בהסכמה.
<רות יוסף: מה שמדובר שם זה שטח שצמוד לכתום – יש אדום, למטה.
<רות יוסף: זה המשך של אזור התעסוקה של לב השרון.
<רות יוסף: רק ההמשך שלו.
<רות יוסף: מובלעת כזאת.
<רות יוסף: בהמשך יש עוד אזור אחד, שזה הרחבה של אזור התעסוקה של חוף השרון.
<רות יוסף: זה 241 דונם.
<רות יוסף: השטח הימי- - -
מירי רגב: סליחה, רותי.
מירי רגב: כבוד השר, משום שהזמן שלנו קצר והגיעו לפה הרבה מאוד ראשי מועצות וראשי ערים כדי לכבד את הוועדה, ומשום שאנחנו עוד נקיים דיון נקודתי בנושאים האלה, אני מציעה לשמוע באופן עקרוני אילו ועדות חקירה כרגע מינה השר, כפי שביקשת, מה כבר בוצע, כלומר אילו ועדות כבר נתנו את המלצותיהן, מה בוצע ומה לא.
מירי רגב: נרשמו כאן כמה ראשי מועצות וראשי ערים להתייחסות.
מירי רגב: אחר כך ניגש ונקיים דיון נקודתי בסוגייה הזאת.
מירי רגב: לא נברח מהנושא הזה.
מירי רגב: חבל לי להיכנס כרגע לעמק חפר ולנתניה.
מירי רגב: ברשותך, סליחה.
מירי רגב: בוא נמשיך עם סקירת השר, בבקשה.
גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, אנחנו נמצאים במהלך כל הזמן, שוטף, של קבלת החלטות וחוקים תלויים ועומדים.
גדעון סער: עבודה מתמדת של ועדות חקירה שהוקמו, וקבלת החלטות בדברים האלה.
גדעון סער: כמובן, יש הבדלים גם בין המקרים ובין ההיקפים.
גדעון סער: אולי בכל זאת נראה את נושא הוועדות של הדרום, כדי שהוועדה תקבל מושג.
גדעון סער: למשל, במקרה הראשון, באילו היקפים מדובר מבחינת רשויות.
גדעון סער: זה המקרה הראשון.
גדעון סער: אפשר לראות שההיקפים של השטח של מקורות ההכנסה הם היקפים מאוד גדולים, והרבה מאוד רשויות מושפעות מהם, כלומר זה לא דבר נקודתי בין שתי רשויות, שזה חלק עיקרי מעבודת הוועדות.
טלב אבו עראר: בוועדות הדרום אין אפילו בדואי אחד מהדרום?
מירי רגב: מה זה – ערארה, כסייפה, חורא?
גדעון סער: קודם כל, לא חייב להיות בדואי מהדרום, ובכלל לא חייבים להיות תושבים מהדרום, וספק אם בכלל נכון שהתושבים יהיו מאותו שטח.
גדעון סער: תפסיק, אני מכיר את המנהג שלך.
גדעון סער: הרי גם על ראש ממשלת קנדה שאגת.
גדעון סער: תניח לי לסיים.
מירי רגב: חבר הכנסת טלב, רשמתי אותך לזכות דיבור.
קריאה: יש נציגים.
טלב אבו עראר: אני שואל בצורה מקצועית, לא בצורה פוליטית.
מירי רגב: מנסים לענות פה.
גדעון סער: אתה שואל, כנראה, כדי שאוכל להשיב.
גדעון סער: אז אל"ף, בניגוד לעבר, הרשויות הבדואיות נמצאות בתוך המשחק של חלוקת הכנסות והגבולות.
גדעון סער: ייתכן שלא הבחנת בכך, אז אני מסב את תשומת לבך.
גדעון סער: הדבר השני, יש בהחלט נציג גם של מגזר המיעוטים וכל הוועדות האלה.
גדעון סער: אני חושב שזה חשוב גם מבחינת הנראות.
גדעון סער: האם אני חושב שבכל מקום צריך שיהיו נציגים מאותו אזור – לפעמים עדיף שלא.
גדעון סער: בכל אופן, מדובר בוועדה רצינית, מקצועית, שעובדת מאוד קשה, ואנחנו בהחלט ממתינים להמלצות של שלוש הוועדות.
גדעון סער: אני רוצה בכמה מילים לסכם את ההתייחסות לנושא הזה.
גדעון סער: יש פה הרבה מאוד מרכיבים.
גדעון סער: אני רוצה שמנכ"ל המשרד גם יתייחס לכל הנושא שנגעת אליה, של אמות מידה.
גדעון סער: אבל צריך להבין, לפעמים כשאתה מעביר שטח מרשות לרשות, הרשות – יש פערים בארנונה.
גדעון סער: לפעמים יש מועצה אזורית שהארנונה היא 10 אחוז מהעיר שלידה.
גדעון סער: אתה מעביר מתקן מסוים - אתה יכול לגרוע 200 אלף שקל ממועצה אזורית מסוימת, ואתה מוסיף 2 מיליון שקל לעיר שנמצאת במצב לא פשוט.
גדעון סער: אתה, כמובן, גם חייב לשקול את השיקולים של אותו עסק, של אותו מפעל, אבל יש להבין – יש פה מורכבות מאוד-מאוד גדולה.
גדעון סער: יש פה לקיחה בחשבון של ההתפתחות העתידית, שטחי התפתחות עתידית.
גדעון סער: יש פה לקיחה בחשבון של מקורות הכנסה, של מרכיב ההכנסה ממגורים, שהוא בדרך כלל הפסדי, כי יש המרכיב של השירותים, שאתה צריך לתת ניהול, לעומת מרכיב ההכנה מעסקים, בין אם זה מתעשייה, בין אם זה תיירות.
גדעון סער: כל הדברים האלה, חייבים לקחת אותם ובחשבון.
גדעון סער: הם שונים ממקום למקום.
גדעון סער: יש הרבה מאוד חוסר-צדק היסטורי בחלוקת הקרקעות וההכנסות.
גדעון סער: אני רוצה להבהיר ולחדד – אני לא נגד המועצות האזוריות.
גדעון סער: יש מועצות אזוריות שבעצמן הן במצב סוציו אקונומי לא פשוט, אבל יש גם כאלה שהן במצב מאוד טוב וצריכות לשרת מספר מאוד מצומצם של תושבים, ואם הן גובלות ברשויות מאוד חלשות, שצריכות לתת מענה, ולא יכולות על-פי מרכיבי ההכנסה לתת את השירותים האלה, אני אקבל גם החלטות כאלה, שיגררו התנגדויות, ויגררו התנגדויות פוליטיות ויגררו רמזים שילכו נגדי פוליטית.
גדעון סער: אני אומר: אהלן וסהלן, זה לא מטריד אותי בכלל.
גדעון סער: אני אקבל רק את ההחלטות הנכונות כדי ליצור מפה חדשה של גבולות והכנסות במדינת ישראל.
גדעון סער: אגב, זה גם לא זבנג וגמרנו, כי זאת עבודה שלוקחת זמן כל פעם, אבל אנחנו עוברים מקום-מקום, ואנחנו עושים את העבודה.
יפעת קריב: אדוני השר- - -
מירי רגב: יפעת, את רשומה.
יפעת קריב: מה עמדתו בנושא צמצום מספר הרשויות?
גדעון סער: אני לא שולל את האפשרות גם הזו במקרים מסוימים.
גדעון סער: יש אפילו מקרה אחד מסוים שאני בוחן כרגע, ואני לא רוצה לפרט כרגע.
גדעון סער: גם זה עובר דרך ועדת חקירה, שבו המענה יהיה מענה של איחוד רשויות.
גדעון סער: כמובן, צריך ללמוד מההיסטוריה.
גדעון סער: בעבר איחודי רשויות נכשלו, כי הן בוצעו בצורה לא מתוכננת, בחופזה.
גדעון סער: אני מזכיר מה קרה ב-2013, ערב הבחירות המוניציפליות של 2003, ואחר כך הכנסת עצמה, אחרי מה שהיא הורידה, היא בשורת חוקים ביטלה שורת איחודים.
גדעון סער: איחודים, גם יש להם השלכות נוספות, פוליטיות.
אחמד טיבי: אני מבקש להפסיק את הישיבה עד שאני אשב.
מירי רגב: מר טיבי, עשית כניסה.
מירי רגב: מי הרביץ לך בפרצוף?
אחמד טיבי: טיפול שיניים.
גדעון סער: השלכות מאוד כבדות, אבל יש גם מקרה אחד, שכרגע אני בוחן, של איחוד, שהתוצאה שלו תהיה תוצאה נכונה.
גדעון סער: כמובן, גם פה אני מעדיף להיכנס למהלכים שיש בסיס של הסכמה בין הרשויות, למרות שיכול להיות גם אחרת.
גדעון סער: מקובל עליי.
מירי רגב: תדליקו בבקשה רגע את האור.
גדעון סער: להשלמת הנושא, ולפני שאני עובר לתקציב 2015, אני רוצה, אדוני המנכ"ל, שתתייחס לסוגייה של אמות מידה שלאורן אנחנו עובדים בכל הסוגייה הזאת.
מירי רגב: שוקי, גם תקריא את 17 הוועדות שהשר מינה – רק באילו אזורים הן, ואנחנו נקיים במהלך החודש הזה דיון ספציפי בנושא חלוקת הכנסות.
קריאה: יש גם מה להתייחס למה שאמר השר.
מירי רגב: מי שנרשם, יתייחס.
דב חנין: וצפי ללוחות זמנים.
מירי רגב: שר הפנים הוא שר שמגיע לכל ועדה שאנחנו מזמינים, מתייחס לכלך נושא, גם כשזה קשה ולא נוח אלי.
מירי רגב: בעניין הזה נקבל תשובות, גם אם לא היום – בדיון הבא.
מירי רגב: שלום ליושב-ראש השלטון המקומי.
<שוקי אמרני: דבר ראשון, בהתאם למדיניות שצוינה על-ידי השר, המטרה, כמובן, לסייע לרשויות המקומיות החלשות ולצמצם פערים.
<שוקי אמרני: הקריטריונים שלפיהם הוועדות פועלות ומתקבלות החלטות הם, בין היתר, מניעת פגיעה ברשות המקומית, שממנה למעשה מעבירים שטח לרשות החלשה, התאמה למדיניות התכנונית ולתוכניות המתאר, בחינת שימוש מיטבי בקרקע בכל הקשור לייעוד הקרקע, שיביא תועלת ויסייע, אפשרויות מגמות פיתוח עתידיות של הרשות המקומית, כלומר באותה רשות מקומית שממנה מעבירים קרקע – אל"ף, שלא תיפגע, בי"ת, מה המגמות לפיתוח אצלה, שיקולים בנושא שקשור לתמהיל בין הארנונה למגורים למסחר, תעשייה ותעסוקה, בחינת התאמה בין האוכלוסייה בכל הנוגע לשטחי השיפוט, בחינת יכולת מימוש של הרשויות המקומיות לגבי שינויי הגבולות שנעשים, וכמובן כמדיניות העברת שטחים גליליים, מה שנקרא, ללא מעמד מוניציפלי, ככל שניתן לרשויות מקומיות סמוכות.
מירי רגב: שוקי, הקריטריונים האלה מפורסמים באתר שלכם?
מירי רגב: כלומר כל ראש רשות וכל ראש מועצה יכולים לדעת מה הקריטריונים שלפיהם הוועדה בוחנת את חלוקת הרווחים בין מועצה מקומית לערים סמוכות לה?
<שוקי אמרני: מבחינת המלצות הוועדה, ברגע שהן מפורסמות, הן מפורסמות וגלויות- - -
מירי רגב: לא, האם מראש ראש מועצה שבאים אליו, והוא צריך להחליט האם הוא הולך להסכמה או לא בהסכמה- - -
<שוקי אמרני: בהחלט.
גדעון סער: הוועדות שומעות אותם.
<שוקי אמרני: הוועדות מחויבות לזמן את ראשי הרשויות, לשמוע אותם, את הטיעונים שלהם.
<דורון שידלוב: זה לא מופיע באתר בפני כל הציבור, שיידע מה הקריטריונים.
גדעון סער: קיבלתי או צריך לקבל החלטה בעניינכם?
גדעון סער: כי אתה נראה לי מרוגז.
גדעון סער: עוד לא? זה בדרך?
<שוקי אמרני: אנחנו סבורים שלגבי הקריטריונים, מה שחשוב, שראש הרשות המקומית שנמצא בהליך הזה, הוא יידע אותם, הציבור שלו יידע אותם.
<שוקי אמרני: זה יכול לתת מענה לנושא הזה.
גדעון סער: צריך קריטריונים, איך חולקו הגבולות וההכנסות הקיימים.
גדעון סער: לפי אילו קריטריונים יושבת רשות עם 1,700, עם כל המלונות, וכל ערי הפיתוח נמצאות בלי מקורות הכנסה.
גדעון סער: על זה אף אחד לא שואל.
בני ביטון: שייתנו לי בצורה שוויונית את הכסף.
קריאה: על זה היתה צריכה לקום ועדת חקירה ממלכתית.
מירי רגב: אני מבינה, הח"כים חזרו אחרי פגרה, כולם מלאים בהרבה מאוד אנרגיות, אבל הדיון הזה ייערך בצורה מסודרת.
מירי רגב: כל מי שירצה לדבר, יירשם לזכות דיבור.
מירי רגב: הנושא הזה הוא נושא טעון, אני מבינה את זה בדיוק.
מירי רגב: עם זאת, אנחנו רוצים להגיע לצדק חלוקתי אמתי, וגם אתה מבין את זה כאזרח, ודיברנו על זה גם בישיבה שהייתי בה עם כל המועצות האזוריות.
באסל גטאס: צדק חלוקתי גם בזכות הדיבור.
מירי רגב: לכן נקיים דיון נקודתי בסוגייה הזאת.
גדעון סער: אני רוצה רק לקטוע את המנכ"ל במשפט אחד, כי הוא מקריא ואני תמיד מקבל את עמדות הדרגות המקצועיים ושומע אותם לפני שאני מחליט.
גדעון סער: אי רוצה לומר מה הקריטריון שלי.
גדעון סער: יש לי קריטריון אחד, גברתי היושבת-ראש – לקחת מהחזקים ולתת לחלשים.
גדעון סער: גם רשויות במגזר הלא יהודי.
גדעון סער: בהחלטות שקיבלתי בסבב האחרון- - -
גדעון סער: חברת הכנסת קריב, את חברת כנסת חדשה.
גדעון סער: גם לקריאה ביניים יש טיימינג.
גדעון סער: תני לי לומר משפט, ואז תקראי את קריאת הביניים.
גדעון סער: גם לרשויות במגזר הלא יהודי, בסבב האחרון של ההחלטות נהנו ביר אל מקסור – רשות בדואית, ופקיעין וגוש חלב.
גדעון סער: אני לא מרגיש שאם יש רשות במגזר הלא יהודי שאין מענה להתפתחות שלה, שאני נותן לה את המענה, זה לא שטחים שאתה מוסר מהמדינה, והמדינה ויתרה עליהם.
גדעון סער: זה עדיין נשאר במדינת ישראל.
גדעון סער: אני משוחרר לגמרי מתסביכים בעניין הזה.
<דורון שידלוב: מה זה חלש?
<דורון שידלוב: פוליטי?
גדעון סער: תבדוק כמה תושבים יש לך וכמה הכנסות יש לך, ואז תדע.
<דורון שידלוב: האם סוציו אקונומי 8 זה חזק או חלש?
מירי רגב: דורון, אנחנו תכף יוצאים לאסוף פה קופה לגבעת ברנר.
<דורון שידלוב: למי- - -
מירי רגב: נא להקריא את רשימת הוועדות בלבד.
<שוקי אמרני: 17 – אזור אשדוד - חבל יבנה, בני עייש, באר טוביה.
<שוקי אמרני: גן רווה, לגבי שטח ללא מעמד.
<שוקי אמרני: אזור ג'ת.
<שוקי אמרני: יהוד - מונוסון, אזור סביון, אזור יקנעם – עילית מגידו, באזור קריית יערים - מטה יהודה ואבו-גוש, באזור קריית עקרון - גזר, באזור רהט - בני שמעון, סכנין, משגב, עוספייה, לגבי שטח לא מעמד מוניציפלי.
<שוקי אמרני: אילת – חבל אילות, ביר אל-מכסור – עמק יזרעאל, יבניאל - מנחמיה.
<שוקי אמרני: שם אנחנו בוחנים את זה גם.
<שוקי אמרני: ושלוש הוועדות של הדרום, זה נותן 17.
מירי רגב: שלחנו לכבוד השר מכתב מפורט של כל הוועדות עם הקריטריונים וגם ועדות שהתקבלו על-ידי השר, שהיו ועדות שהוקמו על-ידי שרי פנים לשעבר.
מירי רגב: אנחנו נקיים במהלך החודש הקרוב דיון נקודתי בסוגייה הזאת.
מירי רגב: אני מבקשת לבוא עם כל הפרטים – לא התכוונו להיכנס לסוגייה הזאת, אבל עם כל הפרטים לגבי כל הוועדות, הקריטריונים – מה כבר התקבל, מה כבר נעשה?
מירי רגב: יש פה שני ראשי ערים שביקשו לדבר – גם ראש חצור הגלילית, גם בני מדימונה וגם ראשי מועצות.
מירי רגב: ניתן לכם לדבר.
מירי רגב: ראיתי אותך, להבים, אבל לא כולכם תוכלו לדבר.
גדעון סער: אצמצם, אגיד את הדברים החשובים.
גדעון סער: אפשר לראות בגרף הזה את סוגיית תקציבי האיזון.
גדעון סער: הרשויות חיו ב-2002 עם מענקי איזון יותר גבוהים מכפי שהן חיות אתם היום, אחרי 13 שנים.
גדעון סער: תחשבו מה קרה לערך הכסף בזמן הזה, תחשבו כמה תושבים נוספו לרשויות בזמן הזה.
גדעון סער: זה דבר לא הגיוני ולא סביר.
גדעון סער: הנפילה היתה בתקופת 2002, 2004.
גדעון סער: היה משבר כלכלי גדול.
קריאה: פורז.
גדעון סער: אנחנו לא מתעסקים ברמה הפרסונלית.
גדעון סער: זה היה משבר גדול מאוד.
גדעון סער: הרבה רשויות נכנסו.
גדעון סער: הרבה מאוד רשויות נכנסו לוועדות קרואות כתוצאה מהדבר הזה.
גדעון סער: כרגע אנחנו חייבים להביא לשיפור ברמת מענקי האיזון.
גדעון סער: אני בתקציב הקודם הדו-שנתי, שהיה תקציב שבא בתקופה של משבר כלכלי, התמקדתי בשמירה על הקיים, בתקציבי האיזון, בתקציבי הפיתוח וכדומה.
גדעון סער: לפי דעתי, תקציבי האיזון בתקציב הנוכחי חייבים לגדול.
גדעון סער: אנחנו לא מגיעים למלוא נוסחת גדיש, שזה בלי עלייה במרכיב ההוצאות, שזה מרכיב טכני שהאוצר המציא, ואין לו אחיזה במציאות.
גדעון סער: היינו אמורים להיות על 3.17 מיליארד, ולשים את זה בבסיס התקציב.
גדעון סער: זה לא סכומי עתק בהתייחס לכלל התקציב במדינת ישראל, ואני גם בספק אם זה מכסה הכול, כי יש מרכיבים של עדכונים בהוצאות.
גדעון סער: יש יותר ילדים, אז אתה צריך לתת יותר שירותים וכדומה.
גדעון סער: צריך להבין, כל עוד אנחנו לא מגיעים לנוסחה המלאה, אנחנו בעצם גוזרים על רשויות שנזקקות לתקציבי האיזון להתמודד עם השירותים שהן חייבות לתת לתושבים עם תקציבים חסרים.
גדעון סער: לכן אני מתכוון להיאבק בתקציב 2015 על נושא מענקי האיזון.
גדעון סער: אני גם קיימתי על כך פגישה עם יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, והגענו לתמימות דעים במרכזיות.
מירי רגב: אתם רוצים להגיע לפער של?
גדעון סער: אנחנו רוצים להגיע ל-100 אחוז של נוסחת גדיש.
גדעון סער: אני מדגיש ש-100 אחוז של נוסחת גדיש היום, תהיה קצת יותר ממה שהיה ב-2002, וגם זה פחות ממה שצריך להיות, כי הרי יש התייקרויות.
גדעון סער: זה לפי אותם כללים מוזרים שהאוצר כופה.
גדעון סער: 2.800 – זה המצב היום, בשנים האחרונות.
גדעון סער: מתוך זה 2.4 בבסיס התקציב.
גדעון סער: אנחנו רוצים להגיע ל-3.17.
עיסאווי פריג': אולי תתמקד בפער.
גדעון סער: זה בדיוק אותה דלתא שהרשויות החלשות זקוקות לה.
גדעון סער: זה דבר מרכזי.
גדעון סער: עם כל הכבוד לסכומים שמוכרעים בתקציב המדינה בנושאים של – כל הנושאים – תקציב ביטחון, ואני גם מכיר את הדברים מתקציב החינוך, ואני גם מכיר את נושא תשלומי ההעברה, תקציבי הקצבאות.
גדעון סער: פה בסכומים שהם לא מאוד גדולים באופן אבסולוטי בתקציב המדינה אנחנו יכולים לגרום לרשויות להרים את הראש מעל המים, ולא לחיות במלחמת הישרדות יום-יומית.
גדעון סער: לכן אני רואה את זה כמשימה מאוד מרכזית שלנו.
גדעון סער: אם אני יכול בתמצית לומר עוד שני נושאים שחשוב לנו לדבר עליהם במסגרת תקציב המדינה 2015, זה תקציבי פיתוח.
גדעון סער: תקציבי הפיתוח קוצצו מאוד לעומת איך שהם עמדו בשנות ה-90.
גדעון סער: אז הם עמדו על כחצי מיליארד, והיום הם קצת יותר ממחצית מזה, אם איני טועה.
גדעון סער: זה כמעט לא משאיר לנו תקציבי פיתוח בסכומים סבירים.
גדעון סער: אנחנו יכולים לתת כסף קטן לרשויות.
גדעון סער: לפעמים הרשויות צריכות לעשות משהו, והן לא רשויות מבוססות, אין להן המקור התקציבי לזה.
גדעון סער: לכן אנחנו גם נרצה להעלות את תקציבי הפיתוח באופן משמעותי.
גדעון סער: נקודתה שלישית, כל נושא הנגישות.
גדעון סער: בנושא הנגישות המחוקק, דהיינו הכנסת, הטילה מטלה על הרשויות המקומיות לעמוד, נדמה לי, עד שנת 2021, להשלים עבודה בסוגיית הנגישות.
גדעון סער: זה סכומים מאוד גדולים.
גדעון סער: אני לא נכנס, כמה בדיוק יש פערי אומדנים בינינו לבין הרשויות.
גדעון סער: נדמה לי שהגענו למסקנה שזה באזור 1.5 מיליארד, לפי סקר שעשינו.
גדעון סער: הרשויות המקומיות טוענות שזה הרבה יותר.
גדעון סער: בכל מקרה, אלה סכומים מאוד גדולים שהמחוקק בעצם הטיל על הרשויות המקומיות, אבל הוא לא נתן את המענה התקציבי.
גדעון סער: אני גם יודע ששר האוצר רגיש לסוגיית הנגישות.
גדעון סער: אני גם רוצה להתחיל בסוגיית הנגישות, וזאת ההנחיה שלי לדרג המקצועי גם במשרד, להתחיל מהרשויות החלשות, כלומר מאחר שזה פריסה של כמה שנים, לתת קודם לרשויות החלשות יותר מבחינה כלכלית, אבל אנחנו חייבים להתחיל – אחרת כל שר ידחה את זה.
גדעון סער: נגיע ל-2021, ואנחנו נבזה את החוק, ולא תהיה התאמה לצרכים של אזרחים עם מוגבלויות.
גדעון סער: אלה שלושה נושאים מרכזיים.
גדעון סער: יש עוד הרבה יותר, אבל אני רוצה להיות תמציתי.
גדעון סער: אני חושב שצריך להיות שינוי בתקציב הזה.
גדעון סער: אני חושב שהתקציבים של משרד הפנים נחלשו בשנים האחרונות.
גדעון סער: אני אומר את זה כמי שעמד בראש משרד החינוך ארבע שנים, ומאוד-מאוד הגדיל את תקציבי משרד החינוך, במיליארדים, שזה הרבה-הרבה יותר מהסכומים שאנחנו מדברים עליהם פה.
גדעון סער: אני חושב שהתמורה למדינה, עם שלטון מקומי שיכול לעמוד על רגליו ולא כל פעם קורסות רשויות, שבסוף זה נופל על אוצר המדינה, זה תמורה מאוד-מאוד חשובה בכסף לא מאוד-מאוד גדול במונחים של תקציב המדינה.
גדעון סער: ומאחר שאי-אפשר לדבר רק בסיסמאות בדברים האלה, אנחנו חיים בעולם של משאבים מוגבלים, אני רוצה לומר את דעתי בוויכוח הגדול יותר, למרות שאני לא חייב, וזה ויכוח על תקציב הביטחון.
גדעון סער: אמרתי אותו גם בקדנציה הקודמת, כשהייתי שר חינוך.
גדעון סער: לפי דעתי, הגענו לנקודה, ואזרחי ישראל אמרו את עמדתם גם במחאה החברתית לפני שנים ספורות, שהם רוצים רמה יותר גבוהה של שירותים חברתיים.
גדעון סער: לא ניתן יהיה לתת מענה לשירותים החברתיים ברמה הבסיסית הנדרשת.
גדעון סער: אני מדבר על חינוך, אני מדבר על בריאות, אני מדבר על הרווחה ואני מדבר על צרכים של אוכלוסיות חלשות, אם לא נשמור – אני לא אומר נקצץ – נשמור על ריסון תקציב הביטחון.
גדעון סער: אנחנו חיים עם הרבה מאוד ביטחוניים.
גדעון סער: גם כל תקציב המדינה, אם כולו יוקצה לביטחון, עדיין יישארו איומים ביטחוניים ללא מענה.
גדעון סער: אבל יש להסתכל גם על השינויים במזרח התיכון, אותם שינויים שהורידו איומים ממדינות שכנות.
גדעון סער: יש גם דברים כאלה.
גדעון סער: אין רק איומים מתגברים, ויש גם איומים מתגברים.
גדעון סער: יש גם איומים פוחתים כתוצאה מהשינויים במזרח התיכון.
גדעון סער: צריך לבצע את אותן התאמות בתקציב הביטחון.
גדעון סער: בסופו של דבר, אם לא נעשה את זה, או נקצץ בצד ההוצאות, כלומר נפגע בשירותים החברתיים והאזרחיים שמקבלים אזרחי מדינת ישראל, או נעלה את נטל המס, שהוא כבד מאוד, ולא משאיר הכנסה פנויה לאזרחי מדינת ישראל.
גדעון סער: לכן אני אומר בצורה הברורה ביותר, האיזון, השינוי שלו צריך להיות לטובת השירותים החברתיים במדינת ישראל.
מירי רגב: תודה רבה, כבוד השר.
מירי רגב: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה, שלוש דקות.
מירי רגב: לאחר מכן חוף געש, חיים, שלוש דקות.
תמר זנדברג: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, ותודה לשר על הסקירה המעניינת והלא ממצה – אני בטוחה שנמשיך לעסוק בנושא הזה.
תמר זנדברג: התחלת את דבריך עם אמירה על ההישגים בשנה האחרונה.
תמר זנדברג: לדעתי, לכולם חוץ מאחד אנחנו התנגדנו באופוזיציה.
תמר זנדברג: אבל שמחתי, באמת התעניינתי ושמחתי, ואני חושבת שקשה להגזים בחשיבות ההיסטורית אפילו הייתי אומרת של נושא הצדק החלוקתי על כל גווניו ועל כל המגזרים, החל ברשויות הערביות, שאין ספק שהן הכי נפגעות, וכלה ברשויות אחרות בפריפריה.
תמר זנדברג: אנחנו מדברים הרבה, כולל בוועדה הזאת, על הפערים בין הפריפריה למרכז, ושואלים עצמנו, איך נצליח להדביק את הפערים האלה.
תמר זנדברג: אין ספק שזה לא יהיה באמצעות להכניס את היד לכיס באמצעות עוד ועוד מענקי איזון לאורך זמן אלא באמצעות העמדה בת קיימא על הרגליים של אותן רשויות של מה שמגיע להן בצדק ובדין ובזכות ולא בחסד.
תמר זנדברג: השיקולים הפוליטיים והאחרים, אני לא יודעת אילו, שהיו בעבר, אני באמת שמחה לשמוע, שגישת המשרד, לא לתת להם להמשיך להנחות אותנו בעתיד.
תמר זנדברג: אני רוצה לשאול שאלה אחת בהקשר הזה ועוד שתי שאלות קצרות בהקשרים אחרים, שהתייחסת בתחילה.
תמר זנדברג: בהקשר הזה ציינת בדבריך שרוב ועדות החקירה, למעט השלוש שבנגב, הן פנייה יזומה של רשויות.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה, האם זאת המדיניות גם לעתיד?
תמר זנדברג: כלומר להמשיך באיזשהו תרחיש עסקים כרגיל, ולהמתין לפניות שיגיעו מרשויות כאלה ואחרות?
גדעון סער: אני מתכוון אחרי הוועדות בנגב, לקבל עוד החלטות יזומות ביוזמתי, אחרי שנסיים את עניין הנגב.
תמר זנדברג: כלומר יש כוונה להסתכל על התמונה הכוללת.
גדעון סער: לכן הנגב זה עניין מערכתי רחב.
גדעון סער: זה לא עניין נקודתי בין שתי רשויות.
תמר זנדברג: ושתי שאלות נוספות, שנוגעות לנושאים שהם שוטפים אצלנו כאן בוועדה.
תמר זנדברג: הנושא הראשון, שנחשפנו אליו אתמול בנוגע לנציגי ועדות הסביבה בוועדות התכנון.
תמר זנדברג: קראנו בעיתונים אתמול על החלטה מדאיגה שלך לצמצם, להוציא, להדיר, לשנות – לא יודעת, אשמח להתייחסות שלך – של נציגי ארגוני הסביבה, שנכנסו לשם בחוק.
תמר זנדברג: אני חייבת לומר שחבר כנסת לשעבר ממרצ, חבר הכנסת מוסי רז.
תמר זנדברג: אם אפשר לקבל את התייחסותך לזה.
תמר זנדברג: נושא שני, נושא ועדת הותמ"ל.
תמר זנדברג: סיימנו עכשיו – וגם התייחסת לזה בפתיחת דבריך – סיימנו שורת דיונים בנושאי ועדות תכנון חדשות, בראשן הוד"ל והרפורמה בתכנון ובנייה, שבעצם שינו את מערכת התכנון, ואמרת בעצמך וביושר, ואני מעריכה את זה, ששלב היישום, עוד צריך לבדוק אותו ואיך הוא יהיה בדיוק, ונוצר פה שינוי מערכתי במערכת התכנון.
תמר זנדברג: שוב, זה לא סוג שהתנגדנו, אבל זה קרה וזה הולך.
תמר זנדברג: איך אתה רואה את התוספת של הותמ"ל כאיזושהי ועדה מוצנחת, אם אפשר לקרוא לה, שבאה שוב לערבב את הדבר הזה ובצורה אפילו הייתי אומרת אלימה הרבה יותר מהשינויים שנעשו עד כה, שלטעמנו היו אגרסיביים, אבל זה כבר- - -
מירי רגב: תודה, תמר.
גדעון סער: אתייחס בסוף.
<חיים געש: בוקר טוב.
<חיים געש: ממערב לפרדס חנה כרכור יש אזור תעשייה של החברה לפיתוח קיסריה.
<חיים געש: הוא שטח גלילי, שאינו משלם ארנונה לאף אחד, לפי הסכם עם מדינת ישראל.
<חיים געש: צמודים לשטח פרדס חנה כרכור, אור עקיבא, בנימיה וג'יזר א-זרקה.
<חיים געש: לישובים האלה לאורך שנים לא ניתן לפתח אזורי כלכלה אורבנית או אזורי תעשייה או מסחר.
<חיים געש: בזמן האחרון יש איזהו שינוי, אבל בגדול אני חושב שהישובים האלה היו צריכים להיות מפוצים על-ידי המדינה, אם זה בהדגלת מענק האיזון מעבר לנוסחת גדיש או בצורה אחרת, כי אי-אפשר מצד אחד, לא לאפשר לנו לפתח אזורי תעשייה, ומצד שני, אזור תעשייה שלא משלם לאף אחד שום דבר.
<חיים געש: גם בוועדות החקירה או ועדות הבדיקה לאזורי תעשייה משותפים, האזור הזה לא היה בפנים.
<חיים געש: אני חושב שצריך לתת את הדעת.
<חיים געש: אני יכול לציין שג'יזר א-זרקה זה הפתרון כמעט האולטימטיבי לאפשר לה לקיים את עצמה, כי אם לא, זה לא יקרה.
<חיים געש: שוב, יש הסכם עם המדינה.
<חיים געש: אם המדינה חתמה הסכם ומישהו אחר נפגע, המדינה צריכה לשפות.
<חיים געש: הדבר השני, דיבר השר על נוסחת גדיש וההגעה לגובה של שנת 2002, אבל הנוסחה כבר לא מעודכנת, משום שהרשויות המקומיות הם הגוף עם הכי הרבה רגולציות שיש עליהן.
<חיים געש: כל משרד ממשלתי מטיל מטלה על השלטון המקומי, ואף אחד לא משפה.
<חיים געש: טרכטנברג, גני ילדים – לא הבינוי, לא ההפעלה, אין שיפוי של 100 אחוז.
<חיים געש: אפילו לא מתקרב ל-100 אחוז.
<חיים געש: משרד התמ"ת רוצה ממונה אנרגיה, משרד התמ"ת רוצה ממונה בטיחות לפעילות של גני שעשועים.