GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתמר בן דוד: אני לא מתעסק בדברים האלה.
מירי רגב: היועץ המשפטי ביקש, אתם סירבתם להעביר.
מירי רגב: את מה שלא תעבירו מראש לא תציגו בפני הוועדה.
<איתמר בן דוד: יש לנו עבודה מוכנה.
<איתמר בן דוד: את העבודה הזאת עשינו לבקשתך.
<איתמר בן דוד: האזנתי לכל הדוברים פה לפניי.
<איתמר בן דוד: התהליכים האלה קשורים זה לזה.
<איתמר בן דוד: העבודה שלנו מראה שיש כבר היום בשני מחוזות - תל אביב ומרכז, מאות אלפי יחידות דיור.
מירי רגב: זו העבודה של החברה להגנת הטבע, כן?
<איתמר בן דוד: של החברה להגנת הטבע ושל פרופ' פטרסון מהמחלקה לגאוגרפיה מהאוניברסיטה העברית.
<איתמר בן דוד: הוא גם מרצה למדיניות ציבורית.
<איתמר בן דוד: יש מלאי אדיר של יחידות דיור.
<איתמר בן דוד: חלק מאושרות זמינות - -
<ערן ניצן: למה אנחנו לא משווקים אותן, איתמר?
<איתמר בן דוד: עכשיו אני רוצה להגיב למשהו שאמרת.
<איתמר בן דוד: זאת הנקודה השנייה.
<איתמר בן דוד: לגבי הדוגמאות שאתה נותן היום של מחנה סירקין, תל השומר – אני מייצג את ארגוני הצוותים במועצה הארצית - ניתנה הוראה לתמ"א 47.
<איתמר בן דוד: לדעתי לא בשביל זה עושים את הותמ"ל.
<איתמר בן דוד: השאלה מה המתחמים האלה, מה יוגש לותמ"ל.
<איתמר בן דוד: לפי ערן זה אולי סירקין.
מירי רגב: הם צריכים להציג את המתחמים.
<איתמר בן דוד: יורים לכל הכיוונים.
<איתמר בן דוד: אני חבר בוד"ל ארצי, העמיתים שלי בוד"לים המחוזיים.
<איתמר בן דוד: הוד"לים, שרק לפני חצי שנה, גברתי היושבת-ראש, הארכנו את הפעילויות שלהם, מיובשים.
<איתמר בן דוד: אנא תבקשי לישיבה הבאה מה קרה מעת החקיקה לפני כמה חודשים, מה קרה בוד"לים, באיזה מקומות התקיימו ישיבות .
<איתמר בן דוד: הוד"ל הארצי דן לפני חודשיים בתכנית פעם ראשונה אחרי שנה וחודשיים.
<איתמר בן דוד: המערכת של הוד"לים, שזה 200 ומעלה, קל וחמור 500 ומעלה, מיובשת.
<איתמר בן דוד: חבל שממתינים להליך החקיקה בעניין הזה.
<איתמר בן דוד: רוצים לפתור את משבר הדיור?
<איתמר בן דוד: קדימה.
<איתמר בן דוד: דבר אחרון ביחס לנושא של השבת הקרקע.
<איתמר בן דוד: שמעתי את נציגי המועצות האזוריות.
<איתמר בן דוד: הם לא העלו את מה שאוהד, נציג השמאים, העלה .
<איתמר בן דוד: הם לא רוצים לחזור לימים שלפני בג"ץ הקרקעות עם שותפות בייזום בקרקע.
<איתמר בן דוד: אני מסכים עם זה שכנראה אם יהיה פיצוי יותר גבוה זה יתמרץ.
<איתמר בן דוד: בבג"ץ הקרקעות היה היבט חברתי והיבט סביבתי.
<איתמר בן דוד: בגלל שהיו באותה עת של החלטות השלכות על פרבור - -
מירי רגב: בוא תסביר.
מירי רגב: אני לא יודעת מה זה בג"ץ הקרקעות שקשורות למועצות האזוריות.
<איתמר בן דוד: במשבר העלייה ההמונית מועצת מקרקעי ישראל התקינה את תקנות 717,727, 737.
<איתמר בן דוד: זה היה ההסדר.
<איתמר בן דוד: במסגרת החלטת המינהל אפשרו לישובים במעמד של אגודה שיתופית – מושבים קיבוצים - להיות שותפים בייזום תכניות לשינוי ייעוד.
<איתמר בן דוד: הדבר הזה גרם לגל אדיר של תכניות.
<איתמר בן דוד: כולם שמעו עליהן, על הסיפור של אפל ומושב גינתון עם מזוודת המזומנים.
<איתמר בן דוד: יש על זה דוחות מבקר מדינה.
<איתמר בן דוד: הדבר הזה הביא להשלכות אדירות.
<איתמר בן דוד: הייתה סתירה למדיניות תכנון ארצית.
<איתמר בן דוד: הדבר הזה גרם לבנייה כלפי חוץ, כמו גינתון בשולי לוד, בנייה על שטחים פתוחים מחוץ לערים, על גדות נחלים באזורים מאוד רגישים.
מירי רגב: מה בג"ץ קבע?
<קריאה: שהפיצוי לא היה מידתי.
<איתמר בן דוד: הבג"ץ נאחז בכך שבחוזי החכירה המקוריים יש סעיף שאומר השבת קרקע בשינוי ייעוד.
<איתמר בן דוד: הוא אמר שצריך לחזור למצב שבו אם המדינה רוצה לשנות ייעוד, הקרקע חוזרת אליה.
מירי רגב: זה אומר שבג"ץ נותן תוקף לחוק הזה.
<איתמר בן דוד: אני לא מתכוון למה שאת מתרגמת אותי.
<שמואל ריפמן: מה שבג"ץ הקרקעות עשה – אני רואה את זה בהרבה עבודות, איתמר מסכים איתי - זה עצר את המשך לקיחת השטחים הפתוחים והחקלאיים.
<שמואל ריפמן: פחות ישובים, מושבים וקיבוצים הלכו לעסקאות.
<שמואל ריפמן: מבחינתי, כאידיאולוגיה, צריך להפסיק לבנות במרכז הארץ.
<שמואל ריפמן: אי אפשר לשנות בג"ץ.
<שמואל ריפמן: להיפך, תמשיכו במדיניות הזאת.
<שמואל ריפמן: תלכו לכרמיאל מצד אחד, לנגב מצד שני, יהיה הרבה יותר טוב.
<שמואל ריפמן: הבג"ץ עשה את העבודה כמו שצריך.
מירי רגב: אבל אין תשתיות.
<קריאה: מה ששמוליק אומר זה שאוהד אמר שאם נקבל יותר - -
<עמיר ריטוב: אנחנו לא רוצים יותר.
<שמואל ריפמן: אנחנו רוצים לשמור - -
מירי רגב: קיבלתם כבר מספיק.
<שמעון סוסן: אני רוצה להדגיש את העניין הזה.
<שמעון סוסן: יאיר רביבו מלוד, שצריכה את התעדוף, מדבר איתי על אחיסמך הגדולה.
<שמעון סוסן: הוא אומר לי: שמעון, שכונת בן שמן.
<שמעון סוסן: אני איתו בסכסוך על גבולות שהסכמנו עליהם.
<שמעון סוסן: אני והוא הסכמנו שאני נותן לו עוד קרקעות ועוד שותפיות.
<שמעון סוסן: על זה הוא בא ואמר לי: שכונת בית שמן מעניינית אותי, לאזן את שכונת אחיסמך, לאזן את החרדים שהוא כבר קיבל בירושה.
<שמעון סוסן: אמרתי לו: אני איתך.
<שמעון סוסן: כמה?
<שמעון סוסן: 700,800 דונם?
<שמעון סוסן: תוביל.
<שמעון סוסן: היינו אצל בינת שוורץ בלי גבולות, בלי לחץ, בלי כלום.
<שמעון סוסן: אני מוכן לתת לו.
מירי רגב: סוסן, אתה מדבר פה על אנשים.
מירי רגב: איתך במקרה יש דיבור, אבל מה עם אחרים שאין איתם דיבור?
<שמעון סוסן: למה, כמה צריך?
<קריאה: הוא הכי קשה שלנו.
<שמעון סוסן: כל מועצה אזורית שיבואו אליה ויאמרו לה שצריכים קרקע - -
<איתמר בן דוד: יש לנו גם המלצות.
<איתמר בן דוד: בגלל שיש מלאי אדיר לא צריך לצאת לשטחים פתוחים חדשים.
<איתמר בן דוד: זו שעת הכושר של ההתחדשות העירונית.
<איתמר בן דוד: אני שומע אותך דואגת להיבטים החברתיים.
<איתמר בן דוד: זו הדרך לחזור לאזורים, לשכונות.
<איתמר בן דוד: דיברו על עבודה של מינהל התכנון.
<איתמר בן דוד: יש עבודה כזאת.
<איתמר בן דוד: גם היא מראה שיש בהרבה רשויות, כמו פרדס חנה, כרכור, רחובות, רובעים שלמים צמודי קרקע שצריך לפתח בצפיפות ראויה.
מירי רגב: שאלתי אותך על סירקין.
מירי רגב: ישבו איתי כל ועדי השכונות של פתח תקווה שמתנגדים לסירקין בדיוק באותו עניין.
מירי רגב: הם אמרו: חזקו אותנו בשכונות, אחר כך - -.
<ערן ניצן: יש שם מחדל של שנים של העירייה.
<חיים שניידר: בשנת 2011 הובלתי עבודה.
<חיים שניידר: אני מדבר כרגע מידע אישי.
<חיים שניידר: תוצאות אותה עבודה מאפשרות לי לומר בצורה ברורה מאוד, שהדיאגנוזה שנמצאת בבסיס החוק הזה היא דיאגנוזה שגויה.
<חיים שניידר: דיאגנוזה שגויה מובילה לתרופה לא נכונה.
<חיים שניידר: תרופה לא נכונה לא פותרת את הבעיה, שזה הכי חמור, כאשר חמור לא פחות זה שהיא מביאה לנזקים.
<חיים שניידר: כמה מילים על תוצאות העבודה.
<חיים שניידר: עשינו מיפוי של המלאי התכנוני הקיים בין מרחב חיפה למרחב באר שבע.
<חיים שניידר: לא כללנו את תל אביב, לא כללנו ישובים ערבים.
<חיים שניידר: התייחסנו רק למקומות שקרובים קירבה ממשית לצירי תנועה ראשיים.
<חיים שניידר: להלן התוצאות לסוף 2011:
<חיים שניידר: כ-194 אלף יחידות דיור בתוקף.
<חיים שניידר: כמחציתן במחוז המרכז.
<חיים שניידר: כ-225 אלף יחידות דיור בהכנה.
<חיים שניידר: כמחציתן באזור המרכז.
<חיים שניידר: מאז נבנו או הוסיף מינהל התכנון כ-130 אלף בשנת 2012 ו-2013.
<חיים שניידר: הוצאו היתרים רק לכ-70 אלף יחידות דיור, דהיינו המצב השתפר.
<חיים שניידר: אם נוסיף את מחוז תל אביב והעבודה של החברה להגנת הטבע, ששם יש כ-60 אלף יחידות דיור, אנחנו נמצאים במספרים מאוד מאוד מרשימים.
<חיים שניידר: המספרים המרשימים האלה אומרים שאין בעיה במלאי תכנוני.
מירי רגב: בוא נודה באמת.
מירי רגב: יכול להיות שאין בעיה במלאי תכנוני.
מירי רגב: יכול להיות שעל זה אין לנו ויכוח.
מירי רגב: הבעיה עכשיו היא לא המלאי התכנוני, הבעיה היא איך לוקחים את המלאי התכנוני הזה ומוציאים אותו לידי ביצוע, לידי מימוש.
<קריאה: החוק הזה לא נותן פתרונות.
יעקב אשר: לא כאן הפתרונות.
יעקב אשר: הפתרונות במחלפים, הפתרונות בבתי ספר.
<חיים שניידר: חברת הכנסת רגב, את צודקת.
<חיים שניידר: גם בשאלה איך נטפל במלאי יש לי מה להגיד, לכן את העבודה שלנו מסרנו לאוצר, למינהל התכנון ולמקרקעי ישראל.
<חיים שניידר: יכול להיות שמינהל מקרקעי ישראל השתמשו בתכנית שלנו כדי להגיע להסכמי הגג.
<חיים שניידר: עובדה - -
<ערן ניצן: הסכמי הגג לא בתוקף.
<ערן ניצן: במודיעין יש 1200 תכניות בתוקף, 5000 יעבירו לתכנון.
<ערן ניצן: בבאר שבע גם זה חסר.
<ערן ניצן: בקריית ביאליק עוד 4000.
מירי רגב: יש עמדה אחת של מינהל התכנון על כמה מלאי דיור יש.
מירי רגב: אני לא יכולה להסתמך עליך, על החברה להגנת הטבע ועל אף אחד אחר.
מירי רגב: אני צריכה להסתמך על גורם ממשלתי מוסמך.
מירי רגב: מבחינתי מינהל התכנון הוא הגורם.
יעקב אשר: מירי, השאלה היא אחרת.
יעקב אשר: השאלה היא אם יש לך היום הסכמי גג על כל המקומות שבהם יש לך תכניות בתוקף ואתה יכול להוציא היתרי בנייה.
יעקב אשר: אני אגיד מה החוכמה.
יעקב אשר: טוב לכם לעשות הסכמי גג על תכניות עתידיות, כי זה כסף של עוד 15,10 שנים.
יעקב אשר: אם אתה עושה את זה היום - -
<חיים שניידר: הדרישה שלכם לקבל את המלאי התכנוני נכונה מאוד.
<חיים שניידר: אני חושב שצריכה להיות עוד דרישה של מיפוי החסמים.
<חיים שניידר: אני לא בטוח שזה נעשה בצורה מסודרת.
<חיים שניידר: אני לא בטוח שיש מפת חסמים ומפת השפעה בתכנית פיתוח מסודרת ומתוקצבת ל-5 שנים.
מירי רגב: גם את זה בינת אמורה להציג.
<ערן ניצן: את זה דווקא אנחנו נציג.
מירי רגב: מי שרוצה יציג, רק תנו לנו תשובות.
<חיים שניידר: וגם מפת חסמים.
מירי רגב: את מלאי הדירות ומה הם החסמים.
יעקב אשר: ואיפה הפתרונות שלהם.
<צביקה מינץ: מעבר לאווירה שיש פה שמרבית הדוברים אמרו שיש מלאי, אני רוצה להעיר הערה שקשורה לתחילת תהליך עבודת החקיקה.
<צביקה מינץ: נאמר על ידי האוצר שעוסקים במתחמים גדולים שחלקם בתכנית מתאר וחלקם במפורטת.
<צביקה מינץ: אם אומרים בתהליך הקליטה של התכנית שחלקה היא מתארית ורק חלקה מפורטת, התחלנו כבר בתהליך ההשבה.
<צביקה מינץ: למה הגענו?
<צביקה מינץ: הגענו למצב שמתחילים דיאלוג עם בעלי קרקע, כאשר עדיין לא ברור לאן התכנית תלך, איך הקרקע תעלה, הציפיות.
<צביקה מינץ: כל המערכת הזאת תשתולל ונמצא את עצמנו שוב במצב של עליית מחירים, לא של ירידת מחירים.
<צביקה מינץ: מה הועלנו?
<צביקה מינץ: צריך באיזה שהוא מקום לקשור את פרק ד' עם פרק התכנון.
<צביקה מינץ: יש לי הרגשה שהוא לא מקושר.
<צביקה מינץ: כתבו אותו שני אנשים שונים שלא רואים את כל התהליך של התכנון.
<צביקה מינץ: יש פה סכנה שנפגע בעצמנו.
<תומר רוזנר: ההערה צריכה להיבדק.
<עומר כהן: קרו הרבה דברים בחודש האחרון מאז הישיבה האחרונה.
<עומר כהן: קבינט הדיור החליט כמה החלטות מרחיקות לכת.
<עומר כהן: יש הרבה יוזמות, חלקן פחות טובות , חלקן יותר טובות.
<עומר כהן: אין ספק שמשרד השיכון ומשרד האוצר מתחילים להבין, הרבה בזכות מה שנאמר כאן בוועדה, שלא מספיק רק לבנות, צריך להתעסק במחיר, צריך להתעסק בהורדת המחיר.
<עומר כהן: יש הרבה רפורמות שעל חלקן אנחנו מאוד מברכים, על חלקן יש לנו ביקורת.
<עומר כהן: תיקון 102 עשה משהו שלטעמנו הוא לא דיור בר השגה.
<עומר כהן: אין ספק שהגדלת שוק השכירות עושה בדיוק את מה שהחוק הזה מתיימר לעשות, שזה לתת תמריצים ליזמים.
מירי רגב: זה הדבר העיקרי.
מירי רגב: החוק צריך לפתור שכירות ודיור ציבורי.
<עומר כהן: השאלה שעוד יותר מתחדדת היא למה צריך את הדבר הזה.
<עומר כהן: בואו נשקיע בקידום המסלול של דירות להשכרה בתיקון 102, בואו נשקיע בדיור בר השגה אמיתי, בהורדת מחירי מטרה, בכל מה שצריך ופשוט נעזוב את הדבר הזה.
<עומר כהן: אני חושב שגם משרד האוצר מתחיל להבין שזה לא הפתרון ובגלל זה הוא מחפש פתרונות אחרים.
<עומר כהן: אם הוא צריך סולם לרדת מהעץ אנחנו מוכנים לתת לו.
<שמואל ריפמן: אין עוד עץ.
מירי רגב: אני מאמינה שהוא ימצא סולם אחר.
<ערן ניצן: אני רוצה לפתוח בתגובה ליושב-ראש המועצות האזוריות, מר ריפמן, שמטיח בנו ביקורת שהחוק הוא חוק פוליטי.
<ערן ניצן: אני דוחה ברשות
<ערן ניצן: כם על הסף את הדברים האלה.
<ערן ניצן: החוק נכתב על ידי גורמי מקצוע ועוסק בנקודה מקצועית.
<ערן ניצן: אפשר להתווכח את הוויכוח המקצועי.
<ערן ניצן: הוא עוסק בקושי של המדינה ובחולשה של המדינה לפדות קרקע.
<ערן ניצן: אנחנו באים לוועדה בבקשה שתצייד אותנו בכלים רבים יותר להתמודדות עם הסוגיה המאוד מורכבת ובוודאי מאוד רגישה.
<ערן ניצן: זה גם עולה מהדברים שלך – הגישה החברתית, הגישה הכלכלית.
<ערן ניצן: כלים שיאפשרו לנו גם להעצים את היכולת לשאת, לתת ולהגדיל פיצויים.
<ערן ניצן: מצד שני, גם כלים שיאפשרו לנו להיכנס לחצרות ולפעול במידה ואין הסכמה כדי לממש את הזכות של המדינה להשיב לעצמה את הקרקע.
<ערן ניצן: אפשר כאמור להתווכח על הנושאים המקצועיים האלה, אבל אני לא מקבל את העובדה שהחוק מגיע ממניעים פוליטיים, כמו שהוצג פה, אלא הוא חוק שנכתב על ידי גורמי מקצוע על מנת לטפל בבעיה מקצועית.
<ערן ניצן: אנחנו לא מקימים פה משטרות, למרות מה שנאמר פה, ואנחנו לא מוסיפים סמכויות.
<ערן ניצן: אנחנו עובדים על קיצור לוחות זמנים לפעולות, על האפשרות לעשות אותן במקביל להליך התכנון.
<ערן ניצן: אני מניח שכשנעבור על הסעיפים נצטרך להתעמק ולהחליט.
<ערן ניצן: אנחנו מבקשים מהכנסת, מהוועדה, מיושבת ראש הוועדה את הסמכויות האלו, כדי שנוכל לממש את היכולת שלנו להגדיל את היצע הדיור באופן מאוד אפקטיבי.
<ערן ניצן: עולה וחוזר פה הנושא של החסמים.
<ערן ניצן: אנחנו לא מזניחים אותם.
<ערן ניצן: אני אשמח להציג בפני הוועדה.
<ערן ניצן: יום יום יושב משרד האוצר עם רמ"י, יום יום יושב משרד האוצר עם משב"ש, עם כל הגורמים הרלוונטיים ושם מיליארדים של כספים.
<ערן ניצן: רק עכשיו היה כביש 5, כביש 38, מט"ש קולחי השרון ומט"ש איילון.
<ערן ניצן: אלו דוגמאות לחסמים שיצרו אלפי יחידות דיור במרכז הארץ.
<ערן ניצן: אני מניח שחלק מהאנשים פה מכירים את זה.
<ערן ניצן: אנחנו רוקמים את ההסכמים ומתקצבים אותם כדי להסיר אותם.
<ערן ניצן: אנחנו לא מניחים את הרגל מדוושת הגז על הסרת החסמים.
<ערן ניצן: זה מקטע שרלוונטי לתב"עות הקיימות היום.
<ערן ניצן: עדיין אנחנו זקוקים לקונסטרוקציה התכנונית ולתהליכי ההפקעה.
<ערן ניצן: אני אומר לכם, כמי שחי את היום יום של השיווקיים והתכנון, שאין במלאי רמ"י, במחסני רמ"י עודפי קרקעות שממתינים ומחכים לא לשווק אותם.
<ערן ניצן: פשוט אין.
<ערן ניצן: האמירות שיש אלפי או מאות אלפי יחידות דיור וכאילו הממשלה מעבירה אותן במשורה לשוק היא אמירה לא נכונה, היא לא מוכרת לנו.
זבולון כלפה: יכול להיות שיש קרקע פרטית כזאת?
<ערן ניצן: יכול להיות שחלקה היא קרקע פרטית.
יעקב אשר: לא הכל הממשלה אשמה.
<ערן ניצן: לגבי הקרקע הפרטית אנחנו נבוא לכנסת עם הצעת חוק שכבר גובשה, עברה את אישור משרד המשפטים.
<ערן ניצן: היא תגיע לוועדת השרים הראשונה שתהיה, שבה נחייב מחזיקי קרקע פרטית לשלם מס גבוה מאוד על עיכובים בבנייה.
<ערן ניצן: דרך אגב, אחרי שאמרנו את זה, זה מאוד לא פשוט ונוגע בהרבה מאוד סוגיות משפטיות.
<ערן ניצן: היה פה דיון קצר סביב הנושא של החברה.
<ערן ניצן: החוק איננו מקים את החברה.
<ערן ניצן: יש פררוגטיבה להקים חברות.
<ערן ניצן: החוק עוסק בהעצמת סמכויות רמ"י והחברה שתפעל בנושא המתחמים שהיא תפעל בהם כדי לקיים דיור בשכירות.
<ערן ניצן: גם האג'נדה של הוועדה מתיישבת איתנו.
<ערן ניצן: צריך לעשות שכירות בישראל.
<ערן ניצן: זה מסובך.
<ערן ניצן: החלטות הממשלה שהיו ב-2007 וב-2009 ביקשו מרמ"י אלפי יחידות בשכירות.
<ערן ניצן: נקבעו החלטות הממשלה האלו.
<ערן ניצן: רמ"י, לא בגלל חדלות כזאת או אחרת, בגלל קושי אובייקטיבי אמיתי לא הצליחה לחולל את ההסכמים האלה כי הם דורשים רשתות ביטחון, כי הם דורשים התייחסות פיננסית מגופים פיננסיים.
<ערן ניצן: בשיתוף עם רמ"י אנחנו פועלים כדי ליצור את האורגן הזה שיאפשר לנו - -
יעקב אשר: למה צריך חברה חדשה?
<קריאה: תגבו את רמ"י.
<ערן ניצן: כדי לאפשר דיור להשכרה במדינת ישראל, נכון לשנת 2014, אנחנו צריכים גוף שיודע לפרוס רשתות ביטחון, יודע לפנות לגופים המוסדיים ולגופי המימון.
יעקב אשר: זה לא קשור להליך התכנון.
<ערן ניצן: הליך התכנון לא רלוונטי לחוק.
<ערן ניצן: עצם זה שהקמנו את החברה כדי לאפשר דיור להשכרה בישראל.
<ערן ניצן: כמו שעשינו בהרצליה, ברמת שרון ובחיפה לאחרונה כך נעשה בעוד מקומות.
<ערן ניצן: שם אנחנו פורסים רשתות ביטחון.
<תומר רוזנר: בלי חברה.
<ערן ניצן: משרד האוצר.
<ערן ניצן: משרד האוצר עובד עם רמ"י, עם משב"ש, עם החשבת הכללית ופורס רשתות ביטחון.
<ערן ניצן: בואו נקווה שהדברים האלה יצליחו.
<ערן ניצן: יותר מזה, רק לאחרונה העברנו בממשלה החלטה על חוק שכירות הוגנת.
<ערן ניצן: אנחנו נבוא עם חוק שכירות הוגנת לכנסת כדי לאפשר פיקוח - -
יעקב אשר: למה בחוק הזה אתה מחזיק אלמנט של חברה?
מירי רגב: פיקוח על מחירי השכירות זאת הצעת חוק שלי לפני 3 שנים.
מירי רגב: אותם פקידים באוצר שהתנגדו לביטול המע"מ לדירה ראשונה – הצעת חוק שלי – עכשיו הם בעד.
מירי רגב: אלה אותם הפקידים – אחד הבכירים שלהם יושב כאן - שהתנגדו לפיקוח על שכר דירה.
מירי רגב: עכשיו פתאום מאשרים.
מירי רגב: שיש שר ויש מדיניות.
מירי רגב: כשהשר רוצה זה קורה.
יעקב אשר: כשיש חברה וצריך ג'וב למישהו זה קורה.
<ערן ניצן: אני יודע שההתחדשות העירונית שעלתה פה זה נושא שחשוב לוועדה.
<ערן ניצן: רק לאחרונה השקנו מודל שבו אנחנו מתקצבים רשויות מקומיות על היתרים.
<ערן ניצן: עשינו שם דיפרנציאציה.
<ערן ניצן: אנחנו נותנים יותר כסף לרשות מקומית בגין היתר להתחדשות עירונית .
<ערן ניצן: זה מייצג את המדיניות שלנו.
יעקב אשר: לא ענית לי למה צריך לחברה.
<עומר כהן: אם אתם עושים את כל הדברים האלה, בשביל מה החוק הזה?
מירי רגב: צריך גם את זה.
<ערן ניצן: אנחנו מחפשים בפינצטה את המקומות האלה שיש בהם תב"עות משמעותיות בתוקף.
<ערן ניצן: אנחנו לא מוצאים אותם.
<ערן ניצן: אנחנו צריכים עוד אלפי כאלה, עוד עשרות אלפים.
<ערן ניצן: אנחנו משוכנעים שכשנקים את הקונסטרוקציה הזאת לא ביום או יומיים אלא בשנה ובשנתיים, נצליח להגדיל את המלאי ולהחיל את כל האג'נדות שגם הוועדה וגם הממשלה רוצות כדי להגדיל את מלאי הדיור בישראל ולתת מזור למחירי הדיור.
זבולון כלפה: ערן, במסגרת התמרוץ שאתה נותן לרשויות אתה לא יכול לקבוע גם מדדים דומים לוועדות המחוזיות שיעמדו ביעדים מסוימים?
זבולון כלפה: תחשוב על זה.
יעקב אשר: הדברים שהוא דיבר עליהם ניתנים לרשות.
<אריאל צבי: בהמשך לדברים של ערן אני רוצה להכניס את הדברים טיפה לפרופורציה.
<אריאל צבי: נאמרו פה דברים קשים לגבי ההוצאה מהקרקע, הפגיעה בזכויות.
<אריאל צבי: צריך להבין שהחוק הזה לא סותר הסכמה, הוא בנוי על הסכמה, הלב שלו הוא ההסכמה.
<אריאל צבי: הוא מתייחס לזה במפורש, למרות שהוא לא היה חייב.
<אריאל צבי: ההסכמה בינינו היא על הלב של החוק הזה.
<אריאל צבי: נכון, החוק הזה בא לקבוע גבולות להסכמה הזאת של להוציא מהקרקע.
<אריאל צבי: בהקשר הזה החוק הוא מאוזן, הוא לא הולך לקיצוניות.
<אריאל צבי: הוא בא לייצר גבולות.
<אריאל צבי: זה גם בתשובה לידידי, יושב-ראש איגוד השמאים.
<אריאל צבי: בג"ץ הקשת הדמוקרטית קבע עיקרון חשוב שיצר השלכות והיה מאוד מאוד מהפכני בשעתו.
<אריאל צבי: מה לעשות, הכסף הוא לא חזות הכל בהקשר הזה, כמו שאמרה היושבת-ראש.
<אריאל צבי: החוק הזה בא מבחינתנו לייצר את הגבולות להסכמה.
<אריאל צבי: אני אדבר כרגע על הגבול התחתון של ההסכמה.
<אריאל צבי: במקרה והדברים לא מצליחים אנחנו באים לחוכר, שהוא חוכר חקלאי, הזכויות שלו מוגדרות , היכולת שלו להשתמש בקרקע מוגדרת.
<אריאל צבי: זו המשמעות של סעיף שינוי הייעוד.
<אריאל צבי: אנחנו אומרים לו: בוא תצא, תקבל פיצוי.
<אריאל צבי: בעולם אידיאלי יכול להיות שזה היה עובד.
<אריאל צבי: אנחנו חיים במציאות שזה לא תמיד עובד.
<אריאל צבי: המדינה סך הכל משיבה לעצמה את הזכויות.
<אריאל צבי: בסופו של דבר, זאת קרקע שלה.
<אריאל צבי: זה גם מה שאמר ערן.
<אריאל צבי: אנחנו באים לוועדה ומבקשים לקבל את הכלים בשביל לעשות את זה.
<אריאל צבי: העיקרון הזה, כולל העיקרון של העבירה הפלילית, היה קיים גם בחוק סילוק פולשים.
<אריאל צבי: הוא חל גם אחרי פקיעה של חוזה שיש בו סעיף שינוי ייעוד.
<אריאל צבי: מה לעשות, חוק סילוק פולשים לא מספיק.
<אריאל צבי: הוא לא הספיק כי הוא לא חל על קרקעות שמוחזקות תקופה ארוכה.
<אריאל צבי: אנחנו באים לוועדה ומבקשים כלים בגלל מצוקת הדיור, בגלל הצורך לרכז מאמץ בהקשר הזה.
<אריאל צבי: אנחנו מבקשים מהוועדה עוד כלים שיקצרו לנו את הזמנים, שיאפשרו לנו לעשות את הדברים האלה בפרקי זמן קצרים יותר.
<אריאל צבי: זאת המשמעות של כל ההסדרים בחוק.
<אריאל צבי: אנחנו לא חושבים שיש פה פגיעה שהיא לא מאוזנת, לכן הטענות שנאמרו בהקשר הזה תמוהות בעינינו.
יעקב אשר: גם אם לא הייתה מצוקת דיור במדינת ישראל הייתם צריכים לבוא אחרי אותו בג"ץ של הקשת המזרחית עם איזה שהוא תיקון של חוק בעניין הזה.
יעקב אשר: זה שאתם קושרים את זה תחת המעטה של פתרון הדיור - - אתם צריכים לבוא בכנות ולומר שיש לכם בעיה בסמכויות, שאתם צריכים לתקן אותן בצורה כזאת או אחרת.
יעקב אשר: זה לא קשור דווקא לפתרון הדיור.
מירי רגב: הדיון הבא ייערך ביום שלישי בשבוע הראשון של הכנסת.
מירי רגב: אני מבקשת שהוועדה תוציא מייל לכל הגורמים הרלוונטיים שאמורים להתייחס לסעיפים עצמם.
מירי רגב: תעבירו התייחסות שבוע לפני.
מירי רגב: אני מבקשת שתתארגנו לבוא מוכנים לסעיפי החוק.
מירי רגב: מינהל התכנון צריך להציג את מלאי הדירות.
מירי רגב: אני מציעה שמינהל התכנון יציג אחרי החברה להגנת הטבע.
מירי רגב: המדינה תיתן תשובות להכל.
מירי רגב: מי שרוצה יציג את החסמים.
מירי רגב: בסוף צריך להגיד לנו למה הפתרון של החסמים הוא בעצם בבנייה לדיור להשכרה.
מירי רגב: למה זה הפתרון?
מירי רגב: אני לא אומרת, יכול להיות שזה הפתרון עם שינויים שהוועדה תעשה.
מירי רגב: למה זה הפתרון לאלפי יחידות דיור, כמו שאומרים שיש, שאי אפשר לממש אותן?
מירי רגב: למה אי אפשר לממש אותן?
מירי רגב: מה הם אותם חסמים שבגללם אי אפשר לממש את אותם אלפי יחידות דיור?
מירי רגב: מי יפתור את החסמים האלה?
דוד ביטן: פותרים את זה בהסכם הגג.
דוד ביטן: החסמים העיקריים זה תחבורה.
<ערן ניצן: אנחנו מטפלים בהכל.
מירי רגב: רק שהמחירים - צודק תומר - לא יורדים.
מירי רגב: צריך לבוא מוכנים לחלק הראשון של הישיבה, שלא תגידו שאין לכם נתונים, שלא ידעתם.
דב חנין: הוועדה המשותפת לסביבה ובריאות.
<שלמה ברימן: אוקיי.
<שלמה ברימן: זה היה למחרת היום שממשלת ישראל אישרה, זה היה מ-2007, את תכנית האב שהכינה חברת נמלי ישראל ואנחנו התבקשנו לבוא לפני הוועדה שלך ולהציג את כל מה שקשור לפיתוח הנמלים.
<שלמה ברימן: הצגנו את העבודה, הצגנו את תכנית האב, כאשר באמת תשומת לב העיקרית, או הדגש העיקרי שאתה נתת ורצית תשובות, זה היה באמת לעניין של התסקירים שקשורים לאיכות הסביבה.
<שלמה ברימן: אני ארצה במשך פחות מ-10 דקות להציג את הנושאים שבהם אנחנו באמת הולכים להתמקד במהלך העבודה של פיתוח נמל המפרץ, ובאופן דומה זה גם באשדוד.
<שלמה ברימן: כאן יש תשומת לב מרבית לנושא של איכות הסביבה, אנחנו כולנו זוכרים שהנמל הזה הולך להיות מפותח באזור המפרץ, שהוא אזור ייחודי במדינה, ולכן נדרשנו במהלך תקופה של כשלוש שנים לבצע עבודה מאוד מאוד מורכבת שקשורה לתסקירי השפעה של איכות הסביבה בכל מה שקשור לפיתוח הנמלים.
<שלמה ברימן: עברנו תהליך ארוך, סך הכול כחמש שנים של הליכים סטטוטוריים במועצה הארצית על כל ועדותיה ולאחר מכן גם בוועדה המחוזית.
<שלמה ברימן: אני מתייחס פה לקטע שהוא לא קטן, הוא קטע גדול, אבל הוא רק קטע אחד מתוך מספר נושאים שבהם אנחנו נעסוק וקשורים לאיכות הסביבה כדי להבטיח שהפרויקטים שאנחנו נבצע, ובעיקר בחיפה, באמת יעמדו בתקנים הנדרשים.
<שלמה ברימן: אתם רואים פה מכלול של שישה פרקים שבהם אנחנו הולכים לעסוק, שהם כולם חשובים ואני אפרט קצת בהמשך.
<שלמה ברימן: לכל הנושא של עכירות המים, שזה משהו שהוא מאוד חשוב לוודא שאנחנו נעבוד בקצב הנכון ובאיכות הנכונה, בכל הדברים שאתם רואים פה, הם חלק בלתי נפרד מהמכרז לבניית הנמל שמופיע בתוך המסמכים שקיבלו החברות שמשתתפות במכרז.
<שלמה ברימן: הקבלנים ואנחנו נידרש לבדוק את הנושא של עכירות המים ברמה יומית ולמעשה ברמה מקוונת שהיא באופן שוטף של 24 שעות.
<שלמה ברימן: אתם רואים פה את כל ההנחיות שקיבלנו, כל העבודה שלנו מבוצעת לפי הנחיות שניתנו על ידי המשרד להגנת הסביבה ובסופו של דבר אושרו גם על ידי המועצה הארצית.
<שלמה ברימן: אנחנו נמקם מדי עכירות שיעקבו אחרי עבודות הכרייה בכל המפרץ, לא רק באזור של הנמל שייבנה וכמובן הם ימוקמו בעומקים שונים.
<שלמה ברימן: יבוצע ניטור ביולוגי לאורך כל התקופה, ואני רוצה להדגיש פה שלמשרד להגנת הסביבה יש מנדט בכל עת ובכל שלב לעצור את העבודות שלנו.
<שלמה ברימן: אנחנו עצמנו נדאג כמובן מתוקף האחריות שלנו לנטר את כל הנתונים כדי לדעת ולהתריע במועד לקבלן שמבצע, אלה הם סוגים של עבודות בניטור ביולוגי שאותו אנחנו נבצע.
<שלמה ברימן: גם כאן ישנם מיקומים רבים לאותן תחנות שתבצענה את הניטור.
<שלמה ברימן: אלה סוגים ופרקים בניטור הביולוגי שאותו אנחנו נבצע.
<שלמה ברימן: תהיה בדיקה של כל מה שקשור בתנועת הסטימנטים לאורך כל האזור הגיאוגרפי של הבנייה כדי לראות את ההשפעה של השקיעה של הסטמנטולוגים על אזורים שונים, בעיקר על אזורים רגישים.
<שלמה ברימן: גם פה אתם רואים את המיקום של המלכודות הסטימנט שיהיו לאורך החוף.
<שלמה ברימן: שימו לב שאנחנו מתחילים מאזור רכס הכרמל בכניסה ועד אזור של אמצע הקריות, קצת יותר.
<שלמה ברימן: כמובן שאיכות המים תיבדק בדיוק לפי ההנחיות שקיבלנו, גם במפרץ וגם בנחל הקישון.
<שלמה ברימן: שוב, אני מראה פה סוגים שונים של בדיקות שאנחנו מחויבים לבצע כדי להבטיח באמת שהעבודה הזאת תתבצע עם מינימום השפעה על כל מה שקורה במפרץ ובטח על הבריאות של התושבים.
<שלמה ברימן: הנושא של הזנת החופים.
<שלמה ברימן: אנחנו כבר ביצענו בעבר בחיפה ואנחנו נבצע גם לאורך כל הפרויקט, אנחנו גם נבצע לאחר תקופת בניית הפרויקט.
<שלמה ברימן: אנחנו נבצע על פי הנחיות של המשרד להגנת הסביבה כל מה שקשור להזנת חופים באזור קרית חיים ומעלה, על פי הנחיות שלהם.
<שלמה ברימן: אתם רואים בתמונה שמצורפת פה בשקף את הזנת החופים שכבר בוצעה לפני שנה, שנה וחצי, באזור קרית חיים.
<שלמה ברימן: אלה הן ההנחיות שניתנו במסגרת תכנית המתאר הארצית.
<שלמה ברימן: כלומר זה לא תלוי רק בחברת נמלי ישראל, אלא אלה הנחיות וסמכות שיש למשרד להגנת הסביבה בכל אחד מהקריטריונים לתת לנו הנחיות על עצירה, על האטה ועל כל פעולות האכיפה הנדרשות.
<שלמה ברימן: את העבודה ביצענו גם על ידי חברות ישראליות, השתתפו עשרות חוקרים, מדענים מישראל.
<שלמה ברימן: על פי דרישת המשרד להגנת הסביבה גם צירפנו לעבודה הזאת חברה בינלאומית שמתמחה בסוג כזה של פעילות והמסקנה, גם של הצוותים המומחים הישראליים וגם הבינלאומיים, שניתן לבצע את העבודה הזו בד בבד עם שמירה מלאה והגנה גם על הבריאות וגם על האיכות של כל החיים הביולוגיים שישנם במפרץ.
<שלמה ברימן: ההמלצות האלה אומצו כמובן על ידי המשרד להגנת הסביבה.
<שלמה ברימן: זה מה שחשוב.
<שלמה ברימן: באמת עשיתי את זה בקצרה כי אני יודע שלוח הזמנים מאוד צפוף.
<שלמה ברימן: לעניין עצמו של הבנייה ושל הצורך בבנייה.
<שלמה ברימן: הנושא עלה בעבר והוא עלה גם לאחרונה בדיון שהיה בכנסת.
<שלמה ברימן: אני רוצה להדגיש, הצפי שלנו, כשאני אומר שלנו זה חברת נמלי ישראל, זה משרד התחבורה, זה משרד האוצר, שיש צורך בפיתוח הנמלים, שני נמלים, גם באשדוד וגם בחיפה, אנחנו מתרכזים היום כמובן בחיפה, במועד המוקדם ביותר האפשרי.
<שלמה ברימן: כמויות המטען הולכות וגדלות.
<שלמה ברימן: אם נסתכל על המטען הישראלי ואני ער לתופעה שקרתה בנמל חיפה בחודשים האחרונים ואני בטוח שהיא תשלים את עצמה, בשלושה חודשים הראשונים חל גידול במטען הישראלי במכולות של 6%.
<שלמה ברימן: אנחנו צופים ורואים שזה הרבה מעבר לתחזית שלנו שבה אנחנו משתמשים, כ-20% יותר.
<שלמה ברימן: זו תופעה שחוזרת על עצמה מדי שנה.
<שלמה ברימן: זה אומר שבשנת 2020 לעומת ה-2.2 מיליון מכולות שעברו ב-2013, אנחנו צופים שאנחנו נגיע ל-3.5 מיליון מכולות.
<שלמה ברימן: מספרים שאנחנו צריכים לתת להם מענה, כמדינה, בקביעה שכל המטענים שמגיעים למדינת ישראל באים דרך הים, או מרביתם, למעלה מ-99% מהמטענים מגיעים דרך הים, צריך לתת מענה, הן בקיבולת, דהיינו באורך הרציפים, והן בסוג המתקנים, כדי שיוכלו לתת שירות לאוניות שהולכות ורווחות בעולם ובטח באזור שלנו.
<שלמה ברימן: אלה אוניות ששטות כבר היום בנפח של 14,000 מכולות, 18,000.
<שלמה ברימן: הן מתחילות להיות האוניות העיקריות ששטות פה באזור.