GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: לחלקם קיבלתי תשובות מצוינות מהרח"ט ועל חלקן עדיין אין לי תשובות.
מירי רגב: אני מבקשת שתכינו את עצמכם לדיון הזה בלי שנתז
מירי רגב: כר אתכם במכתב מה צריך להכין לדיון הזה.
מירי רגב: הדיון הזה לא יבוא עם צו שאומר לי מה אני צריכה לאשר וכמה אני צריכה להרחיב.
מירי רגב: אין לי בעיה להרחיב יותר מקומות, אבל אני רק רוצה לדעת נתונים.
מירי רגב: אני רוצה שכולנו נבין את עולם הנתונים שאנחנו חיים בו.
מירי רגב: לכן אני מבקשת לברר כל מה שקשור לתקן הכליאה בשטח המחיה המינימלי לאסיר כפי שראוי שיהיה.
מירי רגב: אני מבקשת לבחון בכלל האם אפשר לעשות תקן כליאה לפי כלא ספציפי.
מירי רגב: האם לא כדאי לפי כלא ספציפי לטפל בתקן כליאה, ואז הרבה יותר נכון ויותר נוח כי הרח"ט יגיד לי - -
<שמעון בר גור: ואז הטענות על שיקול דעת פרטני יהיה גדולות כרימון.
מירי רגב: לא יודעת, בואו נראה.
<קתרין בן צבי: "שים אותי בכלא הזה כדי שאני אוכל להשתחרר מנהלית".
<שמעון בר גור: אם אתם רוצים, בסדר.
מירי רגב: הבאתי הצעת חוק שלצערי נפלה, אבל אני עדיין חושבת שתקופת השחרור המנהלי הקבועה בתוספת לפקודה היא חשובה.
מירי רגב: הייתה הצעת חוק שלי ושל חברי, חברי הכנסת דוד אזולאי, ואני מבקשת להעלות אותה שוב לוועדת שרים לחקיקה.
מירי רגב: היא נפלה לפני שלושה חודשים, ואני אעלה אותה במהלך המושב הבא.
מירי רגב: אני כן אבקש התייחסות של רז נזרי לסוגיה הזאת.
מירי רגב: זאת סוגיה שמתקשרת מידית - -
<נעמה פויכטונגר: סליחה, גברתי, האם מר נזרי לא דיבר איתך על הנושא הזה?
מירי רגב: אני מדברת על הגדלת תקופות השחרור המנהלי הקבועות בתוספת לפקודה.
מירי רגב: אני אשלח לכם שוב ואדבר איתכם שוב על ההצעה.
מירי רגב: כמו-כן אני מבקשת לפרט בוועדה כמה אסירים השתחררו, כמה נשארו.
מירי רגב: אני מבקשת לקבל תשובה עוד לפני הישיבה על ביטול סעיף 8 בתמ"א החדשה.
מירי רגב: אני מבקשת לקבל תשובה ברורה גם מהיועץ המשפטי וגם מבחינת מנהל התכנון.
מירי רגב: אני מבקשת לקבל את זה ללא קשר.
מירי רגב: אני מבקשת להתייחס לזה בדיון הכולל.
מירי רגב: רצית לקבל גם את ההיבט התקציבי.
מירי רגב: הוא ענה לך שהוא מקבל תקציב על כלל הכליאה ולא על התקן המנהלי.
מירי רגב: האם זה סיפק אותך או האם אתה רוצה גם התייחסות לעניין הזה?
דוד אזולאי: חשוב שנקבל נתון שאין לנו אותו מזמן – מה עלות אסיר למדינה?
מירי רגב: אני מבקשת שגם הסוגיה התקציבית תוצג פה – כמה עולה אסיר למדינת ישראל?
מירי רגב: מה העלות התקציבית?
מירי רגב: יכול להיות שיש לכם פערים, וועדת הפנים תסייע לכם מול משרד האוצר, כמו שאנחנו עושים עם המשטרה לגבי שכר השוטרים.
מירי רגב: זה נושא שלקחתי לתשומת לבי, ואני אטפל בו.
מירי רגב: אז יכול להיות שיש לכם כאן פערים שהוועדה יכולה לבוא באמירה ברורה לשר האוצר שפה צריך לשנות ואפילו לסייע לכם.
מירי רגב: אני מבקשת להביא את הסיכום הזה להצבעה.
<יואל הדר: צריך להקריא את הצו.
מירי רגב: תקראו, בבקשה.
<עידו בן יצחק: (הקראה): תקן הכליאה בכלל בתי-הסוהר הוא 17,416 מקומות כליאה.
<עידו בן יצחק: תוקפו של צו זה לשישה חודשים מיום פרסומו.
<עידו בן יצחק: זה למעשה יהיה עד 5 בנובמבר.
מירי רגב: תעשה את זה עד סוף נובמבר.
<יואל הדר: עד כ"ט בנובמבר.
מירי רגב: תעשה את זה עד סוף נובמבר כדי שנוכל להיערך, והשב"ס יוכל להיערך כדי לתת את כל התשובות.
<עידו בן יצחק: עד 30 בנובמבר.
מירי רגב: מי בעד החלטת הוועדה?
מירי רגב: בעד – חברת הכנסת מירי רגב וחבר הכנסת דוד אזולאי; נמנע – חבר הכנסת דב חנין.
מירי רגב: אנחנו נמצאים בדיון נוסף של חוק הדיור הלאומי, המכונה ויפללה.
מירי רגב: אנחנו סיימנו את חלק התכנון עם הרבה מאוד פערים בינינו ובין הממשלה.
מירי רגב: נקבע כבר יום רביעי עם השר.
מירי רגב: נקווה שנעבור אותו.
מירי רגב: כרגע אנחנו בפערים מאוד מאוד גדולים בנושא התכנון.
מירי רגב: אני מקווה שאנחנו נצליח לצמצם את הפערים, כי יש לי כוונה בסוף מאי, עוד לפני שיוצאים לחופשת שבועות שזה ב-2 או ב-3 ליוני, להביא את הצעת החוק הזאת לידי הצבעה במליאת הכנסת.
מירי רגב: בשביל זה אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מגיעים לצמצום פערים.
מירי רגב: אנחנו עוברים עכשיו לקטע השני והאחרון של החוק, שמדבר על הקטע הקנייני.
מירי רגב: מי שהוביל אותו ונתן את הברכה לחלק הקנייני זה היועץ המשפטי לממשלה, כשמי שמייצג אותו פה הוא ארז.
מירי רגב: אנחנו נשמע היום מארז את הרציונל שעומד מאחורי ההיבטים הקניינים.
מירי רגב: הגיעו לכאן ראשי המועצות האזוריות.
<ערן ניצן: מדובר בהצעת חוק שיזם משרד האוצר יחד עם משרד המשפטים, משרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל.
<ערן ניצן: זה חלק ממאמץ כלל ממשלתי להתמודד בדרכים שונות עם משבר הדיור.
<ערן ניצן: הדרכים האלו מחולקות לדרכים בעלי השפעה מידית ובטווח הקצר מכל הסוגים, כמו שקורה בוועדת התכנון ובתחום המיסוי, לבין צעדים קצת יותר ארוכי טווח שהחשיבות שלהם היא גם התמודדות במשבר הזה.
<ערן ניצן: אני אומר בכנות ובפתיחות, שהחשיבות של הצעדים ארוכי הטווח, כמו הקמת מוסדות התכנון כמו שמוצע פה – "דירה להשכיר" שמדברים עליה - הם כדי שלא נמצא את עצמנו במשברים הבאים באופן דומה, שיהיו לנו כלים שנוכל להצטייד בהם במשברים הבאים, שיהיה לנו מלאי תכנון, שיהיו לנו אפשרויות קניין, שיהיו לנו דרכים להתגבר גם על משברי הדיור הבאים.
<ערן ניצן: אנחנו חושבים שלהצעת החוק הזאת, ואני בכוונה מכוון את זה לתחילת הדיון, יש חשיבות רבה ליכולת שלנו כממשלה לקדם פרויקטי דיור גדולים ומשמעותיים לכל גורמי הממשלה שעוסקים בזה, במיוחד לרמ"י, במתחמים גדולים ואסטרטגיים במדינת ישראל כדי לייצר דיור איכותי ואינטנסיבי.
<ערן ניצן: כמו שתיארת, יש הרבה מאוד משמעות ללוחות הזמנים שנכנסים במתווה שהגדרת.
<ערן ניצן: בעניין הזה אנחנו רואים הרבה מאוד חשיבות.
<ערן ניצן: אני רוצה להתחייב בפנייך שנעשה כל למאמץ לעמוד בלוחות הזמנים.
מירי רגב: מי יעשה מאמץ?
<ערן ניצן: אנחנו איתך.
מירי רגב: אתם צריכים להתפשר.
מירי רגב: אם לא תתפשרו לא יהיה חוק.
<ארז קמיניץ: אני רוצה לגעת במספר נקודות עקרוניות.
<ארז קמיניץ: אני אומר בהתייחס לדברים שלך, כבוד יושבת הראש.
<ארז קמיניץ: ההצעה הזאת היא הצעה של משרד האוצר.
<ארז קמיניץ: משרד האוצר תכנן את העבודה.
<ארז קמיניץ: אסור לקחת קרדיטים.
<ארז קמיניץ: מי שהוביל את ההצעה זה משרד האוצר, לא אנחנו.
<ארז קמיניץ: היבטי הקניין קיבלו התייחסות יותר עקרונית שלנו, כי אנחנו כמשרד משפטים אמונים על ההיבטים האלה בצורה משמעותית.
<ארז קמיניץ: מה יש כאן בהצעה, מה הלו"ז של ההצעה ומאיפה היא באה?
<ארז קמיניץ: המטרה של החוק הזה ושל צעדים אחרים של הממשלה, כאשר צוות 90 הימים היה אחד המובילים שלו, היא להגדיל את ההיצע.
<ארז קמיניץ: יש פעולות אחרות שנעשות על ידי הממשלה לצורך הורדת מחירי הדיור.
<ארז קמיניץ: אנחנו התכנסנו כאן בחקיקה הזאת לצורך משמעותי אחד של הגדלת ההיצע.
<ארז קמיניץ: שתי רגלים מרכזיות.
<ארז קמיניץ: רגל אחת היא רגל תכנונית שעליה דיברתם בדיונים הקודמים, רגל שנייה היא רגל קניינית.
<ארז קמיניץ: מדוע צריך את הרגל הקניינית?
<ארז קמיניץ: כי המצב הקיים היום, כפי שאנחנו מכירים אותו, כפי שמכירים העוסקים בתחום, כפי שמכירים רשות מינהל מקרקעי ישראל, משרד השיכון, משרד האוצר וגם אנחנו, היא שזמינות קרקע שלכאורה רלוונטית למימוש תכניות למגורים לא מידית כפי שהיינו רוצים, או לוקח זמן לקבל קרקע שמיועדת למגורים.
<ארז קמיניץ: לוקח זמן מסוים שנע בין חודשים לשנים מיום הזמינות התכנונית ועד היום שבו מדינת ישראל, משרד השיכון, משרד האוצר ובעתיד גם "דירה להשכיר" יוכלו להשתמש בקרקע הזאת לצורך שיווקה ליזמים, לצורך הוצאת היתרי בנייה, לצורך שיווקה לדיירים, בין אם בשכירות ובין אם במכר.
<ארז קמיניץ: את הכשל הזה או את הבעיה הזאת רצה צוות 90 הימים לפתור.
<ארז קמיניץ: הפלטפורמה היא פלטפורמה שסיכמנו בינינו ומופיעה כרגע.
<ארז קמיניץ: הלו"ז של ההצעה מקצר את תקופת הזמן שבין מועד שינוי הייעוד לבין מועד העמדת הקרקע לזמינות לגורמי הממשלה השונים.
מירי רגב: כשאתה מדבר על קרקע, אתה מדבר רק על קרקע של המדינה?
<ארז קמיניץ: קרקע שהיא במקורה של מקרקעי ישראל ויש בה מחזיקים, כאשר למחזיקים יש זכויות.
<ארז קמיניץ: הזכויות שלהם מותנות במצב שבו לעת שינוי ייעוד חלה עליהם חובה להשיב את החזקה למדינת ישראל.
<ארז קמיניץ: זה לא חייב להיות קרקע חקלאית.
<ארז קמיניץ: זה ודאי לא יהיו כל הקרקעות שיש להן תכנון ותמ"לי.
<ארז קמיניץ: יש תכניות גם בקרקע במתחמים עירוניים שיהיו עליהן תכניות ותמ"ליות.
<ארז קמיניץ: על התכניות הותמ"ליות שיהיו על קרקע חקלאית או על קרקע אחרת שבעת שינוי ייעוד חלה חובה להשיב למדינה את החזקה, עליהן אנחנו רוצים להלביש הוראות קנייניות, כשהמשמעות שלהן היא הקדמה של מועד החזרת החזקה למדינה.
<ארז קמיניץ: ההקדמה הזאת נעה בין תקופה של חצי שנה, אולי קצת יותר חודשים יחסית למצב הקיים היום ויחסית לתנאים הקבועים בחוזה כפי שהוא קיים היום בחוזים חקלאיים ובחוזים אחרים שחלה לגביהם חובת השבה בעת שינוי הייעוד.
מירי רגב: כל הקרקעות החקלאיות וקרקעות נוספות שהן לא חקלאיות שקיבלו הקיבוצים, המושבים או מחזיקים כאלה ואחרים - -
זבולון כלפה: חכרו.
מירי רגב: חכרו אותן.
מירי רגב: ההסכם איתם הוא כזה שברגע שהמדינה מקבלת החלטה שהיא צריכה לייעד את הקרקע לטובת נושא ציבורי כזה או אחר, היא יכולה לבוא בכל שלב ובעצם להחזיר לעצמה - זה בשפה יותר עדינה מלהלאים - את הקרקע.
מירי רגב: כל אחד שיש לו קרקע כזאת יודע את זה.
<ארז קמיניץ: יודע את זה.
יעקב אשר: עורכי הדין לא יודעים את זה.
יעקב אשר: בואו נהיה מציאותיים.
<ארז קמיניץ: שני תיקונים קטנים למה שאמרת.
<ארז קמיניץ: זה לא בהכרח המדינה, זה מוסד התכנון.
<ארז קמיניץ: מוסד תכנון אישר תכנית.
<ארז קמיניץ: הוא שינה את הייעוד לא בהכרח לשימושים ציבוריים.
<ארז קמיניץ: זה יכול להיות גם למגורים.
<ארז קמיניץ: זה לא בהכרח לדרך.
<ארז קמיניץ: יכול להיות למגורים.
<ארז קמיניץ: פה אנחנו מדברים על תכניות למגורים.
<ארז קמיניץ: מוסד התכנון החליט ברמה ארצית שצריך לעשות תכנית מועדפת למגורים בקרקע הזאת.
<ארז קמיניץ: היום, לצורך העניין, יודעים בעלי החוזים האלה שבתוך תקופה של חצי שנה מיום שמינהל מקרקעי ישראל, שרשות מקרקעי ישראל דורשת את הקרקע הם צריכים להחזיר אותה.
<ארז קמיניץ: בעת מתן תוקף לתכנית אין להם כבר זכויות בקרקע.
<ארז קמיניץ: יש להם זכויות לתקופת הזמן שבה הם יקבלו דרישה מהמינהל ויצטרכו להשיב.
<ארז קמיניץ: מעת שינוי היעוד הם צריכים להשיב את החזקה בקרקע.
יעקב אשר: בכל חכירה זה כך?
<ארז קמיניץ: לא בכל חכירה.
<ארז קמיניץ: יש חכירות עירוניות, יש חכירות לתעשייה.
<ארז קמיניץ: יש חכירות שאין בהן שינויי ייעוד.
<ארז קמיניץ: במרבית הקרקעות החקלאיות יש.
<ארז קמיניץ: יש קרקעות לתעשייה, יש קרקעות לשימושים אחרים שיש בהן סעיפי שינוי ייעוד, שיש בהן חובת השבה בעת שינוי ייעוד.
<ארז קמיניץ: כאשר הייעוד משתנה, כאשר יש תכנית בתוקף שמשנה את הייעוד, מהותית כבר היום צריך להשיב את הקרקע.
<ארז קמיניץ: מה שאנחנו מנסים להגיד - זה הלו"ז של ההצעה, בעיקר סעיף 33 – זה: ראו נא, אנחנו במצב משברי.
<ארז קמיניץ: נכון שהחוזה נתן לכם "גרייס" של עוד חצי שנה להיות בקרקע, אבל אנחנו מבקשים את התקופה הזאת לקצר.
<ארז קמיניץ: אנחנו מבקשים שכשיהיה תוקף לתכנית נקבל את הקרקע.
<ארז קמיניץ: אם נוכל לעשות את זה בהסכמה, נדבר עוד בתוך הליכי התכנון, נאמר:
<ארז קמיניץ: אנחנו הולכים לעשות תכנית ותמ"לית על הקרקע הזאת, אנא תבואו איתנו להסכם, אנא תפנו את הקרקע כבר במועד הפקדת התכנית או מיד לאחר הפקדה.
<ארז קמיניץ: אם לא תהיה הסכמה כזאת - -
מירי רגב: יש היום כבר סימון של קרקעות כאלו שהאוצר או גורם תכנוני כזה או אחר יודע איפה הוא רוצה לעשות את - -?
<ארז קמיניץ: זו שאלה למינהל התכנון.
<ארז קמיניץ: מינהל התכנון התחיל באיזו שהיא עבודה.
<ארז קמיניץ: אני לא יודע עד כמה היא קונקרטית.
<ערן ניצן: התחילה עבודה.
מירי רגב: יש סימון של קרקעות?
מירי רגב: מה אתם לחוצים על החוק אם אין עדיין סימון של הקרקעות?
<ערן ניצן: יש התחלה של עבודה.
<ערן ניצן: ברגע שהוועדה הזאת תקרום עור וגידים - -
<ארז קמיניץ: כמובן שאנחנו צריכים קודם לתכנן.
<ארז קמיניץ: אנחנו צריכים לבוא ולהגיד שאנחנו מגישים תכנית.
<ארז קמיניץ: הגשה של תכנית לוקחת זמן.
<ארז קמיניץ: ברגע שיש קליטה של תכנית במינהל התכנון, יתחיל שיח - -
יעקב אשר: האם יש מקומות ריאליים שאתם יודעים ששם צריכה להיות תכנית?
מירי רגב: תנו לי דוגמה של מקום כזה.
<ארז קמיניץ: זה מינהל התכנון, לא הייעוץ המשפטי.
<ארז קמיניץ: אנחנו מתגברים על חוזים קיימים.
<ארז קמיניץ: אני רוצה להגיד איפה הקושי, כי יש פה קושי.
<ארז קמיניץ: אנחנו מודעים לקושי.
<ארז קמיניץ: באנו לכנסת על מנת שלמרות הקושי היא תאשר את המהלך הזה.
<ארז קמיניץ: יש פה קושי.
<ארז קמיניץ: החוזים הקיימים נותנים תקופת זמן מסוימת בין מתן תוקף לתכנית ובין הצורך להשיב את הקרקע, להשיב את החזקה בקרקע.
<ארז קמיניץ: אמרתי קודם שזה נע בין 3 חודשים לשנה בממוצע.
<ארז קמיניץ: כמעט תמיד זה חצי שנה, אבל יש גם חוזים אחרים.
<ארז קמיניץ: אנחנו מבקשים מהכנסת שנוכח המצב המשברי היא תתגבר על החוזים האלה ותאמר: חברים יקרים, כולנו נושאים בעול המשבר הזה, כולנו צריכים לתת איזה שהוא מחיר תמורת המשבר הזה, כשהמחיר שצריכים לתת עם סעיפי שינוי הייעוד הוא להסכים להשיב את הקרקע.
<ארז קמיניץ: האם תקבלו פיצוי על ההפסד החקלאי הזה ככל שאתם מאבדים חקלאות?
<ארז קמיניץ: כמובן שיהיה פיצוי לדבר הזה.
<ארז קמיניץ: האם מועצת מקרקעי ישראל תיתן עוד "גרייס" ועוד אקסטרה של פיצוי מוגדל לאנשים שיסכימו ללכת למהלך הזה בהסכמה?
<ארז קמיניץ: יש נכונות לעשות את הדבר הזה.
<ארז קמיניץ: אנחנו יודעים שלא כולם יסכימו ללכת למהלך הזה בהסכמה, לכן אנחנו צריכים לכפות את הדבר הזה במקומות שלא תהיה הסכמה.
יעקב אשר: החוק היום לא מאפשר את זה?
<ארז קמיניץ: החוק מאפשר רק לפי תנאי החוזה.
<ארז קמיניץ: החוק מאפשר להפעיל הליכי כפייה רק לפי תנאי החוזה.
<ארז קמיניץ: גם המציאות מלמדת, אבל גם החוזה בתיאוריה שלו אומר שלפחות חצי שנה מיום דרישה לאחר מתן תוקף לתכנית, רק חצי שנה אחר כך קמה לך הזכות לדרוש את השבת החזקה למדינה.
<ארז קמיניץ: רק אחרי חצי שנה למתן תוקף לתכנית קמה בעצם חובת ההשבה של החזקה בקרקע.
<ארז קמיניץ: זה תלוי גם במכתב דרישה של הרשות.
<ארז קמיניץ: הרשות צריכה להוציא מכתב דרישה.
<ארז קמיניץ: זאת פרוצדורה שלוקחת עוד זמן.
<ארז קמיניץ: את התקופה הזאת אנחנו מבקשים לקצר.
<ארז קמיניץ: אנחנו רוצים להעמיד בעת מתן התוקף לתכנית את הקרקע בחזקתה של מדינת ישראל על מנת שתוכל מידית לשווק אותה.
איציק שמולי: אתה יכול להגיד מילה במקרה שלא תינתן ההסכמה בחלק מהמקומות, מה שחבר הכנסת יעקב אשר שאל קודם בין השורות?
איציק שמולי: בהנחה שזה נגרר במקומות מסוימים להליכים משפטיים - -
מירי רגב: מגיעים לקטע פלילי.
מירי רגב: פה יש בעיה.
איציק שמולי: מה אם מישהו מנסה לתקוע את התכנית משפטית?
<ארז קמיניץ: תמיד אפשר.
<ארז קמיניץ: יש תהליכי התנגדות לתכנית.
איציק שמולי: השאלה אם נוכל לתת פתרון רק בחקיקה, או שבכל מקרה "נאלץ" בסופו של דבר לכפות את ההסכמות.
<ארז קמיניץ: החיים הם כאלה שלפעמים יש הסכמות, לפעמים אין הסכמות.
<ארז קמיניץ: מי שרוצה לתקוע את התכנית יש לו שורה ארוכה של אופציות לעשות את זה בבתי משפט.
<ארז קמיניץ: למי שרוצה לתקוע את ההשבה יש שורה ארוכה של דרכים לעשות את זה.
<ארז קמיניץ: בסוף יש חוק.
<ארז קמיניץ: החוק מייצר את המסגרת.
<ארז קמיניץ: לפחות אל מול בתי המשפט אנחנו יכולים להגיד: זה החוק.
<ארז קמיניץ: אפשר לראות את זה בנוסח.
<ארז קמיניץ: אם נסתכל על הנוסח, הנוסח עוקב אחרי חוק מקרקעי ישראל (פינוי קרקע).
זבולון כלפה: ארז, מי שיושב פה ושומע את הדברים עלול לחשוב שהחסם המרכזי זה החקלאות והחקלאים שמונעים את עניין הדיור.
זבולון כלפה: כולנו יודעים שכל הנושא הזה של הבעיה במחירי הדיור מורכב מהרבה מאוד דברים.
זבולון כלפה: כולנו יודעים שהחסם המרכזי הוא התמשכות התהליכים בתוך משרדי הממשלה.
זבולון כלפה: אתה שומע על כל מיני עבודות שקיימות, אבל נתונים לא קיבלנו.
זבולון כלפה: יש כנראה היצע של תכניות קיימות בהיקף של מאות אלפי יחידות דיור.
מירי רגב: זבולון, תדע שדחינו את הדיון עם בינת שוורץ משום שהיא רק חזרה מחו"ל.
מירי רגב: בדיון הבא היא צריכה להציג את מלאי הדירות במדינת ישראל, מה המלאי התכנוני של הדירות במדינת ישראל, איזה מתחמים הולכים לכיוון של הדיור הלאומי.
זבולון כלפה: גם את החסמים בכל דבר ודבר.
זבולון כלפה: בגלל שיש פה בעיה של חוסר אמון במערכת אז כשמאשרים תכנית מיד מתנים אותה בכך: אני, משרד התחבורה, לא חותם עד שעושים מעקף.
זבולון כלפה: אני, המשרד הגנת הסביבה, לא חותם עד שלא עושים פה מט"ש.
זבולון כלפה: ממילא הכל מסובך אחד בתוך השני, לכן הגעתם להסכמי הגג שבראייה הכוללת פותרים חלק מהעניין.
זבולון כלפה: בואו נאזן טיפה את התמונה גם בעניין הזה, שלא נחשוב שהחקלאים והחקלאות - -
<ארז קמיניץ: יש שורה ארוכה של חסמים שמונעים הגדלה של ההיצע.
<ארז קמיניץ: מדינת ישראל מנסה להתמודד עם כל החסמים האלה.
<ארז קמיניץ: מה שתיארת הוא בהחלט סוג של חסמים שמדינת ישראל מנסה להתמודד איתו.
<ארז קמיניץ: הבעיה של מערכת תכנונית שהתוצר התכנוני שלה לוקח זמן ממושך קיימת, גם הבעיה של זמינות הקרקע לאחר תכנון קיימת.
<ארז קמיניץ: יש מקומות שבהם זמינות הקרקע היא פחות או יותר מידית, כי מגיעים להסכמות או כי יש הבנה.
<ארז קמיניץ: יש מקומות שבהם זמינות הקרקע היא פחות מידית.
<ארז קמיניץ: גם בבעיה הזאת אנחנו רוצים לטפל.
<ארז קמיניץ: האם בזה שנפתור את בעיית התכנון ואת בעיית הקניין פתרנו את כל הבעיות?
<ארז קמיניץ: בוודאי שלא.
<ערן ניצן: אנחנו מטפלים בשאר הבעיות.
<ערן ניצן: בחסמים אנחנו מטפלים, ברשויות מקומיות אנחנו מטפלים, במתן היתרים אנחנו מטפלים.
זבולון כלפה: ברשויות אתה מטפל גם פה, דרך אגב.
<ערן ניצן: נכון, אבל במתן היתרים אנחנו עושים משטר של עידוד רשויות להנפיק היתרי בנייה.
<ערן ניצן: יש טיפול בכל אחד מהסגמנטים.
<ערן ניצן: אחד הסגמנטים, כמו שארז ציין, הוא באמת העניין של - -
זבולון כלפה: בנושא הזה של זמינות הקרקע החקלאית או האחרת תתאר תמונה של חסמים שקיימים לאורך התהליך.
זבולון כלפה: האם אפשר לקבל מהמינהל רשימה לוועדה לגבי 20 השנים האחרונות?
זבולון כלפה: בוא נראה מה היה.
זבולון כלפה: ביקשנו בתאריך זה, קיבלנו אחרי 20 שנה, אחרי 10 שנים, עם מאבקים, בלי מאבקים.
מירי רגב: מהמועצות האזוריות?
זבולון כלפה: מהמרחב הכפרי כולו.
<ארז קמיניץ: המועצות האזוריות הן כמובן שחקן.
<ארז קמיניץ: זה לא הקרקע שלהן.
זבולון כלפה: מי שחוכר אלה האגודות, הקיבוצים , היישובים.
זבולון כלפה: כל הידע הזה קיים בתוך המינהל.
<עודד גבולי: מירי, אני רוצה שיהיה ברור שמדובר גם על קרקעות פרטיות בחוק.
<עודד גבולי: כתוב.
מירי רגב: לא לגבי יכולת ההלאמה.
מירי רגב: כל התכנית היא על קרקע של המדינה.
<קריאה: יש פה יישובי מיעוטים.
<קריאה: יש פה 20% קרקע פרטית.
<תומר רוזנר: הפרק הזה מתייחס רק לקרקע מינהל.
<עודד גבולי: יש פה סעיף שקובע שמתכנן הותמ"ל יכול לקבוע שגם קרקע פרטית או 20% - -
<תומר רוזנר: הפרק של הקניין לא מתייחס לזה.
<ארז קמיניץ: אין קרקע פרטית שנועדה להשבה למדינה.
מירי רגב: רק קרקע של המדינה נועדה להשבה למדינה.
<עמית שטאובר: חוק לקידום הבנייה במתחמים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014 פרק א': פרשנות הגדרות ופרשנות 2.
<עמית שטאובר: (א) בחוק זה – "הוועדה", "הוועדה למתחמים מועדפים לדיור" – הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור שהוקמה לפי סעיף 5; "ועדת המשנה להתנגדויות" – ועדת המשנה להתנגדויות שהוקמה לפי סעיף 6; "ועת הערר" – כמשמעותה בסעיף 12א לחוק התכנון; "החברה הממשלתית לדיור להשכרה" – החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוקמה מכוח החלטת ממשלה מס' 770 מיום ה' בחשוון התשע"ד (9 באוקטובר 2013); "חוק מקרקעי ציבור" – חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א-1981; "חוק רשות מקרקעי ישראל" – חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960; "חוק התכנון" – חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965; "חוקר" – כהגדרתו בסעיף 107א(א) לחוק התכנון; "יישוב מיעוטים" – כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959; "מבנה ציבור" – מבנה לשימושים ציבוריים לצורכי חינוך, תרבות, דת, רווחה ושירותים חברתיים, בריאות, ספורט, מקלט ומחסה ציבורי, מיתקן משטרתי ותחנה לכיבוי אש, וכן מבנה של המדינה, של רשות שהוקמה על פי חוק, של רשות מקומית או של ועדה מקומית, המשמש כל אחת מאלה במילוי תפקידיה; "מועצת מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מינהל התכנון" – מינהל התכנון במשרד הפנים; "מקרקעי ישראל" – כמשמעותם בחוק יסוד: מקרקעי ישראל; "מתחם מועדף לדיור" – מתחם מועדף לדיור שהוכרז בצו לפי סעיף 3; "קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל" – קרקע אשר 80% או יותר ממנה הם מקרקעי ישראל; "רשות מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "תכנית מועדפת לדיור" – תכנית החלה במתחם מועדף לדיור, שהוכנה והוגשה לפי הורדות סעיף 9, הכוללת הוראות להקמת 500 יחידות דיור לפחות וכן והראות כאמור בסעיף 4; "תמ"א 35" – תכנית מיתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור מס' 35; "תשריט לצורכי רישום" – תכנית לצורכי רישום בפנקסי המקרקעין, כמשמעותה לפי פקודת המדידות.
<עמית שטאובר: (ב) לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו בחוק התכנון, זולת אם משתמע אחרת.
<עמית שטאובר: פרק ד': הסדרת הזמינות של מתחם מועדף לדיור הגדרות 30.
<עמית שטאובר: בפרק זה – "מועד השבה מקורי" – המועד שבו על בעל הזכויות לגבי קרקע להשבה להשיבן לרשות מקרקעי ישראל בהתאם להסכם או להחלטות מועצת מקרקעי ישראל האמורים בהגדרה "קרקע להשבה".
<עמית שטאובר: "הממונה" – כמפורט להלן, לפי העניין: אם מגיש התכנית המועדפת לדיור, לפי סעיף 9, הוא רשות מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון או מי שקיבל מהם הרשאה לשם כך – מנהל רשות מקרקעי ישראל או מנהל מרחב של הרשות, יחד עם היועץ המשפטי של הרשות או של מרחב של הרשות; אם מגיש התכנית המועדפת לדיור, לפי סעיף 9, הוא החברה הממשלתית לדיור להשכרה – המנהל הכללי של משרד האוצר, יחד עם היועץ המשפטי של רשות מקרקעי ישראל או עם היועץ המשפטי לממשלה; "פקח" – פקח שהוא עובד המדינה, שמונה לפי חוק מקרקעי ציבור; "צו" – צו שניתן לפי סעיף 34; "קרקע להשבה" – מקרקעי ישראל אשר בהתאם להסכם בין רשות מקרקעי ישראל לבין מי שהועברו לו הזכויות לגביהם או בהתאם להחלטות מועצת מקרקעי ישראל, בהתקיים אירוע מסוים ובכלל זה שינוי ייעוד, חלה על בעל הזכויות כאמור חובה להשיבם לידי רשות מקרקעי ישראל.
<עמית שטאובר: 31.
<עמית שטאובר: הוגשה לוועדה תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, ישלח מגיש התכנית הודעה על כך, בדואר רשום, לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה.
<עמית שטאובר: 32.
<עמית שטאובר: (א) נקלטה בוועדה, כאמור בסעיף 10(ב), תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, יציע הממונה לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה להתקשר עמו בהסכם שעניינו השבת הזכויות לרשות מקרקעי ישראל, וכן מסירת החזקה בקרקע לידי הרשות ואם מגשית התכנית היא החברה הממשלתית לדיור להשכרה – לידי החברה, והכל בהתאם לתנאים הקבועים בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל הנוגעת לעניין (בפרק זה – הסכם השבה).
<עמית שטאובר: (ב) הסכם השבה יכלול, בין השאר, הוראות בעניינים אלה: מועד השבת הזכויות ומועד מסירת החזקה בקרקע להשבה, כאמור בסעיף קטן (א), מבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לידי רשות מקרקעי ישראל או לידי החברה הממשלתית לדיור להשכרה, לפי העניין (בפרק זה – הגוף המבצע), אשר יכול שיהיה מוקדם ממועד אישור התכנית; השבת הזכויות והחזקה בקרקע שנמסרו לגוף המבצע כאמור בפסקה (1), לידי מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, אם לא תאושר התכנית; קביעת סכומי מקדמות שישלם הגוף המבצע לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, לפני מסירת החזקה בקרקע לגוף המבצע ולפני אישור התכנית.
<עמית שטאובר: (ג) שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין תשלום מקדמות כאמור בסעיף קטן (ב)(3) ובכלל זה לעניין התנאים לתשלום ה מקדמות, סכומי המקדמות המרביים, אופן התשלום, והנסיבות שבהתקיימן יושבו לגוף המבצע, ורשאי השר לקבוע תנאים שבהתקיימם לא יושבו המקדמות לגוף המבצע אף שלא אושרה התכנית.
<עמית שטאובר: (ד) החליטה מועצת מקרקעי ישראל, לפי חוק מקרקעי ישראל, על תשלום פיצויים מיוחדים לבעל זכויות לגבי קרקע להשבה שישיב את זכויותיו לרשות מקרקעי ישראל , ישולמו הפיצויים האמורים רק לבעל זכויות גלבי קרקע להשבה שחתם על הסכם השבה עם הממונה לפני תוך 30 ימים מיום הפקדה של התכנית המועדפת לדיור.
<עמית שטאובר: 33.
<עמית שטאובר: (א) נחתם הסכם השבה אך מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לא העביר את החזקה באותה קרקע לידי הגוף המבצע בהתאם להסכם, או אישרה הוועדה תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, ולא נחתם הסכם השבה, יהיו כל זכויותיו של בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, לקניין המדינה, במועד שבו היה על בעל הזכויות למסור את החזקה על פי הסכם ההשבה או במועד אישור התכנית, הכל לפי העניין ולפי המאוחר מביניהם.
<עמית שטאובר: (ב) היו הזכויות בקרקע להשבה לקניין המדינה לפי הוראות סעיף קטן (א) והועברה החזקה בקרקע לידי הגוף המבצע לפני מועד ההשבה ה מקורי, לרבות בשל צו לסילוק יד שהוצא לפי הוראות סעיף 34, זכאי מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לפיצוי בהתאם לתנאים שנקבעו בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל הנוגעת לעניין.
<עמית שטאובר: 34.
<עמית שטאובר: (א) היו הזכויות בקרקע להשבה לקניין המדינה לפי הוראות סעיף 33, רשאי הממונה לתת צו בחתימת ידו הדורש מהמחזיק בקרקע לסלק את ידו מהקרקע ולפנותה, כפי שקבע בצו ועד למועד שקבע בו (בפרק זה – מועד הסילוק והפינוי); לעניין הזה, "פינוי", קרקע להשבה – כהגדרת פינוי מקרקעי הציבור בחוק מקרקעי ציבור.
<עמית שטאובר: (ב) על אף האמור בכל דין או הסכם, מועד הסילוק והפינוי שייקבע לפי סעיף קטן (א) יכול שיהיה מוקדם ממועד ההשבה המקורי, ובלבד שלא יקדם לתום 60 ימים מיום מסירת הצו לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה.
<עמית שטאובר: (ג) בצו תתואר הקרקע להשבה שעליה הוא חל, לפי גבולותיה, נקודות הציון שלה או כתובתה, או באמצעות מפה; הייתה הקרקע להשבה רשומה במרשם המקרקעין, יצורף לצו גם נסח הרישום.
<עמית שטאובר: (ד) שר המשפטים יקבע בתקנות את טופס הצו, את דרכי מסירות של צו שניתן לפי סעיף קטן (א).
<עמית שטאובר: 35.
<עמית שטאובר: (א) חלף מועד הסילוק והפינוי הקבוע בצו, ולא קוימו הוראות הצו בידי המחזיק בקרקע להשבה, רשאי הממונה להורות לפקח או לעובד החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוסמך לכך לפי סעיף 36 (בפרק זה – עובד החברה), לפי העניין, לבצע את הצו, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 5(א) סיפה וסעיף קטן (ב) לחוק מקרקעי ציבור; הוגשה התכנית המועדפת לדיור שבה נכללת הקרקע להשבה שעליה חל הצו בידי החברה הממשלתית לדיור להשכרה, רשאי גם הממונה כאמור בפסקה (1) להגדרה "הממונה" שבסעיף 30 לתת הוראה לפי סעיף זה, לפקח, לגבי אותה קרקע.
<עמית שטאובר: (ב) ניתנה לפקח הוראה לפי סעיף קטן (א), יהיו נתונות לו לשם ביצוע הצו הסמכויות כאמור בסעיף 5(ג) לחוק מקרקעי ציבור וכן הסמכויות כאמור בסעיף 5א לאותו חוק, בשינויים המחויבים.
<עמית שטאובר: (ג) ניתנה לעובד החברה הוראה לפי סעיף קטן (א) – רשאי הוא, לשם ביצוע הצו, להיכנס לקרקע להשבה שהצו חל עליה ולפנות ממנה כל חפץ, כדי להבטיח את קיום הצו וביצועו, ורשאי עובד החברה לחזור ולעשות שימוש בסמכויות כאמור במקרה שבו הושלם ביצוע הצו לפי פרק זה ולפני שחלפו שנים עשר חודשים מיום השלמת הביצוע, חזרו ונתפסו המקרקעין שלא כדין; רשאי עובד משרד האוצר שהוסמך לכך לפי סעיף 37, לשם ביצוע הצו, להפעיל את הסמכויות כאמור בסעיף 5(ג) לחוק מקרקעי ציבור וכן את הסמכויות כאמור בסעיף 5א לאותו חוק, בשינויים המחויבים.
מירי רגב: האם אנחנו לוקחים פה את כל הסמכויות של כל העובדים ומעבירים את הכל לחברה ולעובדים של משרד האוצר?
<תומר רוזנר: מוסיפים.
<תומר רוזנר: לפי הנוסח זה מוסיפים.
<ארז קמיניץ: גם וגם.
מירי רגב: זה כמו החברה לדירקטוריונים שהקמתם והפכתם את כל השרים לנכים.
מירי רגב: מי שמנהל ומי שממנה היום דירקטורים זה הפקיד אורי יוגב.
<תומר רוזנר: דווקא היועץ המשפטי לממשלה - -
מירי רגב: בעיני זה רע מאוד.
מירי רגב: שר בכיר לא יכול למנות דירקטור.
מירי רגב: אני צריכה להתחנף עכשיו לאורי יוגב על מנת שהוא ימנה דירקטור.
מירי רגב: אתם רוצים לקחת ולעשות פה את אותו הדבר, כי קיבלתם שיטה.
<ערן ניצן: לקחת לא קיים פה.
<ארז קמיניץ: זה לא אותו דבר.
<ארז קמיניץ: כאשר רשות מקרקעי ישראל או משרד השיכון הם אלה שמנהלים את הקרקע הרלוונטית, דהיינו משווקים אותה, נעשה שימוש בסמכויות לפי חוק מקרקעי ציבור לפקחים של רשות מקרקעי ישראל.