GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב גנות: ומכיוון שגורם אחד, זה משרד הפנים, הוא זה שמתכלל את כל הקמות התכניות וכל השינויים העתידיים, אז אני סיכמתי כרגע, אל תשכחו שאנחנו גם מושפעים מדבר נוסף, שאולי אתם לא לוקחים אותו בחשבון, במדינת ישראל אין כיום שדה חלופי לנתב"ג וגם על זה אנחנו צריכים לקבל מענה.
<יעקב גנות: הממשלה צריכה לקבל החלטה אם זה מקום א', אני לא רוצה להגיד עכשיו פה, כי מחר בבוקר יגידו - - - מקום א' או מקום ב'.
<יעקב גנות: לכל ההחלטות העתידיות יש השפעה לגבי פיתוח שדה תעופה בחיפה.
<יעקב גנות: כיום השדה הזה נותן את המענה.
<יעקב גנות: אם נצטרך אנחנו מכינים תכניות, משקיעים כסף כדי להכין תכניות לעוד 316 מטר להארכת המסלול, לזה התוספת המיידית היא של כמה נוסעים נוספים, תלוי באיזה סוג מטוס.
<יעקב גנות: אם נדע סופית מה קורה עם הנמל החדש/עם העתקת הנמל, אני מניח שבמשרד התחבורה, וזו לא החלטת רש"ת, זה משרד התחבורה, יקבלו החלטות בהתאם.
<תומר רוזנר: השאלה היא מה המחיר התכנוני של ההארכה הזאת.
<תומר רוזנר: זאת אומרת כשאתה מאריך את המסלול ב-316 מטר, אוטומטית האזורים שמטילים עליהם מגבלות בנייה הולכים וגדלים באופן משמעותי.
<תומר רוזנר: השאלה מה המשמעות.
<יעקב גנות: אני אגיד לך גם למה.
יעקב אשר: לא, זה לא כל כך משפיע.
<יעקב גנות: סליחה, שאלת את השאלה אני כבר עונה לך.
<יעקב גנות: מכיוון שאני יודע, כמנכ"ל משרד התחבורה לשעבר שבניית הנמל החדש, כולל המנופים, יש פה בכלל בעיה עם ה-316 מטר האלה, בגלל המנופים העתידיים של הנמל, כך שזה לא ה-316 האלה שישפיעו.
<יעקב גנות: בגלל זה אנחנו עושים את התכניות, אנחנו מתואמים עם רת"א (רשות התעופה האזרחית), עם מוסדות התכנון להחליט על ההמשך.
יעקב אשר: לא, אבל השאלה שלך, תומר, לפי מה שאנחנו רואים בתצ"א, לא נראה שיש פה השפעה בחלק הזה של זכויות הבנייה או - - -
<יעקב גנות: לא, אין לזה.
<יעקב גנות: אנחנו בדקנו את כל הנושאים ה - - -
תמר זנדברג: אתם בתיאום בנושא הזה עם גורמים אחרים בעיריית חיפה?
תמר זנדברג: עם חנ"י?
<יעקב גנות: אמרתי את זה, חנ"י לא יכלו להפקיד את התכניות ולקדם את התכניות שלהם בלי ההסכמה שלנו.
<יעקב גנות: מכיוון שלנו יש אותו אבא, משרד התחבורה, אז אנחנו לא התנגדנו, ברגע שהגענו לקומפורמיסט מבחינת התכניות העתידיות שלנו.
<יעקב גנות: הכול מתואם עם העירייה, עם מוסדות התכנון ועם כל מה שקשור.
יעקב אשר: הנה, נמצא פה מהנדס העיר.
<ירון חנן: כלומר האפשרות לעשות הארכה מאפשרת את הפיתוח של הנמל המתוכנן ואין התנגשות בין השניים.
<יעקב גנות: ה-316 מטר האלה לא יפריעו להקמת הנמל.
<יעקב גנות: בצורה חד משמעית.
יעקב אשר: כן, אבל אתם נתקעתם ב-316, כי - - -
<יעקב גנות: אנחנו נתקענו ב-316 - - -
יעקב אשר: רגע, תן לי שאלה.
יעקב אשר: אני מבין שצריך לרכוש את הקרקע וכו' אבל יש פוטנציאל בעצם למסלול יותר ארוך, שאז הוא מביא אותנו לנמל תעופה באיזה סדר גודל?
יעקב אשר: עדיף תמיד להסתכל מהמקסימום והלתחיל לרדת ולחתוך ולא - - -
<יעקב גנות: אתה צודק.
<יעקב גנות: אני הבנתי את השאלה, אני אענה מכיוון שעסקתי בתחום הזה.
<יעקב גנות: 316 מטר האלה הקרקע היא שלנו, יש לנו אפשרות, לא מפריעים לאף אחד.
<יעקב גנות: בצורה כזו או אחרת בניית הנמל על ידי חנ"י, יכולנו תיאורטית להאריך את המסלול לעומק הים, יכולנו תיאורטית.
<יעקב גנות: מכיוון שיש פה שאלות נוספות, מה קורה עם הנמל הצבאי העתידי וכל זה אנחנו עצרנו את זה, זאת אומרת לא המשכנו.
תמר זנדברג: כלומר כרגע הנמל הצבאי לא נלקח בחשבון?
<יעקב גנות: זה לא מפריע לנו אז אני לא רוצה עכשיו להתייחס לזה.
תמר זנדברג: כלומר ההערכה הספציפית הזאת בכל התכניות המדוברות כרגע - - -
<יעקב גנות: 316 מטר האלה לא מפריעים לשום תכנית פיתוח עתידית של כל העסק.
תמר זנדברג: והיא נגזרת מהתכניות האלה?
תמר זנדברג: כלומר תיאורטית הייתם רוצים להאריך יותר, אבל בגלל תכניות הנמל השונות - - -
<יעקב גנות: אני לא עוסק בתיאוריות - - -
תמר זנדברג: ממה נגזר ה-316 מטר?
<יעקב גנות: אני אענה לך גם על זה.
<יעקב גנות: אם היינו חושבים שהשדה הזה יכול לתת מענה במצבו ובמיקומו לשדה חלופי היינו לוקחים את כל הדברים האלה בחשבון.
<יעקב גנות: אבל מכיוון שאנחנו יודעים שלא, אי אפשר להזיז את הר הכרמל מפה, והחומ"סים מצד ימין והר הכרמל מאחורינו והנמל דרומית מאיתנו, אז אין שום טעם ל - - -
<נחשון צוק: תת"ל (תכנית לתשתית לאומית) 6 הוא פרויקט שלכם והוא אומר משהו אחר לגמרי.
<יעקב גנות: שמה?
<נחשון צוק: שכל אמרת במשפטים האחרונים בתת"ל 6 נסתרים.
<יעקב גנות: אני לא שומע.
<נחשון צוק: אני טוען שהמסקנות של תת"ל 6, שהפיתוח שלו נעצר ב-2005, נמצאות בסתירה לדברים שאתה אמרת.
<נחשון צוק: אז או שאתה אומר דברים ש - - -
<יעקב גנות: סליחה, מה שאמרתי כרגע זה לפי פקודות הנציבות, הבנת?
<נחשון צוק: בתת"ל 6 יש את ה - - -
<יעקב גנות: זה אני אמרתי, זה לפי פקודות הנציבות מתאים.
<עינת רותם קליש: אנחנו רוצים לבקש מחברי הכנסת לקרוא את המסקנות שמוצגות בתת"ל 6, את מעט הניירות שעוד נשארו בתיק הזה, שנגנז.
<עינת רותם קליש: יש שם מסמך מפורט ביותר שאומר שבפירוש כן שדה התעופה הזה יכול לגדול ולשרת הרבה מעבר ל-300 מטר.
<עינת רותם קליש: זה למרות הכרמל, למרות החומרים המסוכנים, למרות הנמל, כולל חברות בינלאומיות עצומות שההתמחות שלהם זה בתכנון שדות תעופה באזורים כאלה.
<עינת רותם קליש: אז או שהם לא ידעו מה שהם עושים בשנת 2005 או שמשהו פה לא ברור לגמרי.
<עינת רותם קליש: השאלה הגדולה היא האם ה-316 מטר האלה, המידה הזו, האם הם לא נקבעו בגלל התכנית העתידית של נמל המפרץ.
דב חנין: כן, ברור שכן.
<עינת רותם קליש: והאם יכול להיות שנמל המפרץ בעצם עכשיו סגר את כל פיתוח מפרץ חיפה?
<יעקב גנות: גברתי, זה לא מדויק מה שאת אומרת ואני לא יודע - - -
<עינת רותם קליש: אני אשמח לשמוע.
<יעקב גנות: אני יכול להביא איזה שהוא קוד, אמרת תת"ל 6, אני אמרתי פקודות הנציבות של שירות בתי הסוהר ואף אחד לא הגיב פה.
<יעקב גנות: הבנת אותי או לא?
<יעקב גנות: אז אני לא קראתי, לא יודע על מה - - -
<עינת רותם קליש: הבנתי אותך.
<עינת רותם קליש: תת"ל 6 זו תכניות תשתיות לאומיות לתכנון שדה התעופה בחיפה, אני נורא מצטערת.
<יעקב גנות: סליחה, גברתי, אני לא נולדתי ברשות שדות התעופה - - -
<עינת רותם קליש: היא נסגרה, למה?
<עינת רותם קליש: אנחנו פה בשביל לפתוח את כל - - -
<יעקב גנות: רגע, מי זאת?
דב חנין: חברת מועצת עיריית חיפה.
<קריאה: אמרנו שזה חזון בלהות.
<עינת רותם קליש: שמענו, אתה חושב ככה ויש אנשים שחושבים אחרת.
<קריאה: לא רק אני.
יעקב אשר: השאלה מי קבע שצריך שדה כזה גדול?
דב חנין: קודם כל, כל שאלה בנושא הזה לגיטימית.
דב חנין: אני רק רוצה לומר, אנחנו הגענו לכאן כדי לנסות ללמוד את העניין, לא כולם שותפים בכל הידע שיש לכולם.
דב חנין: אנחנו באים לפה טריים לחלוטין, אני בא לשדה התעופה בחיפה בפעם הראשונה בחיי, אני רוצה לשאול את השאלות הכי בסיסיות וזה טוב שהן יישאלו.
דב חנין: האם שדה התעופה הזה, בחזון שלכם, הוא דבר שדרוש לעיר חיפה ולאזור?
דב חנין: אם הוא דרוש לעיר חיפה ולאזור, האם המתכונת הנוכחית היא מתכונת מספקת?
דב חנין: אם המתכונת הנוכחית היא לא מתכונת מספקת מה צריך לעשות כדי שהמתכונת תהיה כן מספקת, ואם צריך לעשות דברים שהם עומדים בסתירה לדברים אחרים אז מה הם סדרי העדיפויות?
דב חנין: אלה השאלות הבסיסיות .
<יעקב גנות: אוקיי, אז אני אענה איך שאני רואה את הדברים.
<יעקב גנות: השדה הזה היום עונה לצרכים, ולצערי השדה הזה מסובסד היום בצורה מוחלטת כמעט עד השקל האחרון.
<יעקב גנות: כמעט עד השקל האחרון השדה הזה מסובסד.
<יעקב גנות: לא שהוא לא רווחי, השדה הזה מסובסד על ידי נתב"
<יעקב גנות: ג/מקומות אחרים עד השקל האחרון.
<יעקב גנות: תוספת של 316 מטר, שזה היה עוד לפני ארבע שנים, לפני שדובר על להקים, או להקים אותו עכשיו או לא להקים אותו עכשיו, את הנמל החדש, אז דובר על 316.
<יעקב גנות: כמנכ"ל משרד התחבורה הובלתי אז את הכנת התכניות ואז דובר על להקים שדה חלופי לנתב"ג ויש שתי אפשרויות, או במגידו, על ידי ועדת בודינגר, או מגידו/רמת דוד, או בדרום.
<יעקב גנות: שום דבר לא הפריע לנו לתכנן עוד 2 קילומטרים.
<יעקב גנות: אז אני מדבר לקיר, בבקשה.
<יעקב גנות: אני ממתין.
<קריאה: עינת, הוא עונה לך.
<יעקב גנות: לא, סליחה, אני מתנצל שאני מפריע לך באמצע.
<יעקב גנות: אני רק מתנצל שאני מפריע לך באמצע.
<יעקב גנות: כך שאנחנו כשתכננו בזמנו את ההרחבה של הנמל הזה לקחנו בחשבון שיהיו ביקושים.
<יעקב גנות: אז דובר על פריחה עתידית.
<יעקב גנות: במקביל אני ניהלתי את הוויכוחים עם עיריית חיפה מה יהיה עם הנמל הצבאי, עם הפרונט הימי, עם החזית הימית.
<יעקב גנות: אני הייתי שם ואנחנו אמרנו אז שנפנה את הצבאי, נעביר אותו לפה.
<יעקב גנות: ישבנו עם אנשי חיל הים, אם זה מפריע, לא מפריע, תכננו את כל זה.
<יעקב גנות: אז יכולים לבוא ולהגיד לי קודים 6, 8, אני יכול להביא גם קודים, לא יודע מה כתוב שם, מפני שאני לא למדתי ואני לא עבדתי במחלקת התכנון, אני יודע מה שאני ביקשתי מאנשי רש"ת בהיותי בתפקיד אחר.
<יעקב גנות: הביאו לי מה המשמעויות של הארכת המסלול הזה בעוד 316 מטר, לא דובר אז, בדקנו, והייתה התנגדות של רת"א בגלל הבלובנד, אם אני לא טועה, וכל מיני דברים, שלהאריך את המסלול הזה ליותר מ-316.
<יעקב גנות: 316 מטר, קיבלנו תשובה שזה לא מפריע לאף אחד, יש אפשרות לעשות את זה.
<יעקב גנות: השאלה היא פה כלכלית מבחינתנו, אם נשקיע כסף, עשרות מיליונים בשביל ה-316, אני התנגדתי.
<יעקב גנות: משרד התחבורה בהתחלה רצו, אני אמרתי, בשביל ארבעה, חמישה, שישה נוסעים נוספים על כל מטוס להשקיע 50 מיליון שקל, לדעתי זה לא, מה גם שכיום בודקים את נושא שדרוג השדה במגידו.
<יעקב גנות: עוסקים בשדרוג השדה במגידו.
<יעקב גנות: עיריית חיפה בזמנו רצו להוציא מפה את השדה.
<יעקב גנות: אמרתי, רצו להוציא מפה את השדה, בואו לא נשכח שבכביש 6 יש תוספת של קטע 3 וקטע 7, שזה מקרב את כל האזור הזה - - - נכון או לא?
<יעקב גנות: בשביל מה אנחנו עבדנו כל כך קשה?
<יעקב גנות: אני אומר, אין עוד תכניות.
<יעקב גנות: עכשיו תשאלי אותי מה החזון שלנו, אם רוצים להאריך.
<יעקב גנות: מבחינתי כרש"ת כל מקום שהוא רווחי, אבל לעשות עוד שדה - - - אין שדה במדינת ישראל חוץ מנתב"ג שהוא רווחי, אבל זה חלק מהשירות שאנחנו צריכים לתת ואנחנו נותנים אותו.
<יעקב גנות: נותנים אותו בצורה הכי טובה שאנחנו מסוגלים, בשביל זה אנחנו לוקחים אגרות כדי שנוכל לסבסד את כל השדות.
<יעקב גנות: לא לסבסד, כדי שנוכל להפעיל את כל השדות.
<קריאה: מה שאני רציתי להוסיף, יעקב, חיפה, היא צריכה שדה תעופה, אבל הוא לא חייב להיות בחיפה.
<קריאה: אמרת מגידו/רמת דוד, אני מוריד את הכובע.
<עינת רותם קליש: איפה זה עומד היום מגידו/רמת דוד?
<יעקב גנות: אני יכול להגיד משפט אחד, כרגע אנחנו בודקים הרחבה ורה ארגון במגידו, יש ויכוחים בינינו מי, אבל המועצה האזורית הובילה עד עכשיו את התכניות, אנחנו צורפנו לאחרונה.
<יעקב גנות: הם הובילו את זה יחד עם רת"א, אנחנו הצטרפנו אליהם עכשיו לאור העובדה שיש החלטה של בית המשפט לפנות את הרצליה ואם מפנים את הרצליה צריכים למצוא מקום לאותה תעופה אזרחית כללית שצריכה לקבל מענה.
<יעקב גנות: אז זה חלק קטן מאוד פה בחיפה, המרבי צריך לקבל מענה או במגידו, או במחניים, או במקום אחר בדרום.
<עינת רותם קליש: ואיפה זה עומד, אתה יודע?
<יעקב גנות: אז אני נתתי בדיוק את התשובות.
<עינת רותם קליש: לא, כי אני יודעת שהנטייה היום היא ללכת לנבטים.
<יעקב גנות: איך את רואה - - -
<עינת רותם קליש: לפי התקשורת - - -
<יעקב גנות: זה תקשורת לא מקומית.
<יעקב גנות: איך אפשר להעביר את הרצליה לנבטים?
<יעקב גנות: דיברנו על הרצליה.
<יעקב גנות: את מדברת על המשלים - - -
<יוסף גלסברג: את מדברת על שדה משלים בנתב"ג.
<יוסף גלסברג: את מדברת על דבר אחד והוא מדבר על - - -
<יעקב גנות: אנחנו מדברים על שני דברים שונים.
<עינת רותם קליש: אני יודעת, אבל אני שאלתי על - - -
<קריאה: היא מדברת על טיסות בינלאומיות.
<יעקב גנות: אני מדבר על הרצליה.
<יעקב גנות: הרצליה זה בית הספר.
דב חנין: אוקיי, חברים, בבקשה שתי שאלות קצרות ואנחנו מסיימים.
<מיכה רטנר: שאלה מקומית, מה ההשפעה של הלבניות של בתי הזיקוק עליכם, על השדה?
<קריאה: זה מפריע, אבל אין מה לעשות.
<יוסף גלסברג: הם לא בשימוש עכשיו, אבל - - -
<יעקב גנות: אין לי מושג.
<מיכה רטנר: האם זה משפיע או לא משפיע?
<יוסף גלסברג: זה משפיע.
<מיכה רטנר: השאלה השנייה, לטובת יעקב גנות, אני הייתי בישיבה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה, שם קמה נציגת משרד הביטחון, סגן אלוף עדנה טאובר ואמרה, 'או שדה או הבסיס שלנו' - - -
<יעקב גנות: זה בדיוק מה שאני אמרתי.
<מיכה רטנר: לא, אבל זה לא מה שאמרת, האם אתה תשקיע 300 מטר ואחר כך יסתבר שמישהו מעביר את השדה לפי החלטת בית משפט איפה אתה עומד?
<יעקב גנות: אז אני עונה לך.
<יעקב גנות: לא הקשבת כנראה למה שאמרתי.
<יעקב גנות: מה אני אמרתי?
<יעקב גנות: 316 לא מפריעים להעברת הנמל, מעבר לזה צריכים לבדוק.
<מיכה רטנר: היא הציגה את ה-300 מטר בתור התנגדות.
דב חנין: אוקיי, מאה אחוז, שאלה שלישית?
<מיכה רטנר: והשאלה האחרונה היא, אתה אמרת שמגידו מיועד להקל על פינוי שדה הרצליה, אבל שדה הרצליה כולו טיסות קלות.
<מיכה רטנר: אנחנו שואלים לגבי מערך של שדות התעופה הבינלאומיים, האפשרויות.
<מיכה רטנר: פה היה מתוכנן שדה בינלאומי ולכן הוזכר תת"ל 6 שכבר הביא את זה קדימה לתכנית תשתית לאומית, זה לא קוד, זה שם של תכנית תשתית לאומית והשאלה היא איפה הצפון עומד כשאנחנו נישאר באוויר בין הכיסאות, וזה מה שהולך להיות.
<מיכה רטנר: לכן השדה של חיפה היה האתר היחידי שלגביו הייתה התקדמות בנושא של שדה בינלאומי וזה נעשה בצורה מתוכננת והביאו מומחים מבחוץ והכול נעשה.
<מיכה רטנר: זאת אומרת עד שאין בצפון מערכת חליפית, ואנחנו בעד מערכת חליפית, השדה הזה עושה בעיות מטרופוליניות, אבל אם אין בצפון חלופה אז אין על מה לדבר, איך אנחנו כתושבי הצפון - - -
<יעקב גנות: אין על מה לדבר למה?
<מיכה רטנר: אנחנו כתושבי הצפון - - -
<קריאה: לוותר על השדה.
<יעקב גנות: אנחנו לא רוצים ל - - - אנחנו לא צריכים לוותר, לא צריכים להוציא, לא צריכים כלום.
<יעקב גנות: צריכים להמשיך להפעיל את השדה הזה.
<מיכה רטנר: 300 מטר ייתנו לך להפעיל אותו?
<יעקב גנות: אני עניתי לך.
<אלה נווה: אני רוצה לשמוע את דעתך על הנושא של מה מידת המסוכנות של שדה התעופה הקיים או הרחבתו לצד נמל דלקים מתוכנן, לצד מכל אמוניה שעוד לא עבר, לצד כל הנושא של הגפ"ם (גז פחממני מאודה) שהולך להגיע וחברות הדלקים.
<אלה נווה: והחלק השני של השאלה הוא מה טווח הסיכון שבעיניך הוא סביר לקיום של שדה תעופה לצד המתקנים האלה?
<יעקב גנות: אני סומך על רשות התעופה האזרחית, שזה התפקיד שלהם, לעשות סקר סיכונים, לתת מענה לכל השאלות ששאלת.
<קריאה: אין תשובות.
<יעקב גנות: מה זאת אומרת אין תשובות?
<יעקב גנות: רשות התעופה האזרחית, יש תקנים, אם לא היינו עומדים בתקנים היו מעירים והיינו דורשים את זה.
<יעקב גנות: אנחנו עומדים באותם התקנים הבינלאומיים ובזה נגמר הסיפור.
דב חנין: חברים, תודה על האירוח ושיהיה לכם בהצלחה.
דב חנין: (נחל קישון)
<יוסי סורג'ון: התכנסנו כאן במקום הכי יפה בקישון.
<יוסי סורג'ון: שמי יוסי סורג'ון ואני ראש תחום תכנון ברשות נחל הקישון.
<קריאה: תגיד שאת הסיור היו צריכים לעשות בסירות לאורך ה - - -
<יוסי סורג'ון: הישיבה הבאה של הוועדה תהיה בשיט.
תמר זנדברג: סליחה, הוועדה הייתה בסיור בפארק הקישון ושטנו בסירה ואפילו טבלנו ידיים והסתכלנו על היד לראות אם קורה לה משהו ולא קרה, אבל לצלול עוד לא הרהבנו עוז.
<יוסי סורג'ון: רק דברים טובים קורים בקישון.
<יוסי סורג'ון: רק להתמצאות, זה שפך נחל הקישון מערבה, אתם רואים גם את המציאות מאחורנית וגם את תצלום האוויר.
<יוסי סורג'ון: המסלול ישר לפנינו זה הנתיב ההיסטורי, זה המקום הזה, נתיבו ההיסטורי של הקישון שזרם פה בשקט עשרות אלפי שנים עד שהקימו את נמל חיפה ועשו את המסלול הזה.
<יוסי סורג'ון: זה נחל החוף הרחב ביותר ולדעתי הבלתי משוחדת גם הכי יפה בארץ, שעובר כרגע תהליך של ניקוי קרקעית מזוהמת שהצטברה במשך עשרות שנים של זיהום מהתעשייה הפטרוכימית שאתם רואים כאן בצד מזרח.
<יוסי סורג'ון: כל הקומפלקס הזה של מפרץ חיפה המתועש, של התעשייה הפטרוכימית, של חברת החשמל ושל הרחבת הנמל שמתוכננת עכשיו, מביא אותנו לכדי הכרה שזה בעצם האזור היחיד שהוא הריאה הירוקה שתושבי חיפה והמטרופולין יכולים ליהנות ממנה.
<יוסי סורג'ון: נכון שישנם תכנונים מזרחה מכאן להקים בעתיד פארק מטרופוליני, אבל עוד חזון למועד ושם הנחל באמת לא נמצא, לא בממדי הרוחב ולא בממדי העומק.
<יוסי סורג'ון: המראה שאתם רואים כאן יותר מזכיר אביב באירופה ועיריית חיפה פה התברכה בנכס, היא רק צריכה להסכים להשתמש בו ולהפוך אותו לפארק לטובת הציבור.
<יוסי סורג'ון: ברגע שהתקדמו תכניות הקמת נמל המפרץ הבנו ששטחים של אלפי דונמים בעורף הנמל הולכים לעבור לחברת נמלי ישראל ורשות מקרקעי ישראל לצורך שטחי אחסון של מכולות, של מחסנים לוגיסטיים, ואנחנו התחלנו, באמצעות ועדה של מינהל מקרקעי ישראל, לבדוק מה עושים, איך אפשר גם להעניק לציבור מה שמגיע לו וגם איזה הסכמה של שטח של 586 דונם בתחום חברת נמלי ישראל ועוד ההמשך שלו, כדי לחבר אותו לאזור שדרות ההסתדרות, זה 900 דונם של פארק, שאנחנו רוצים לפתח אותו.
<יוסי סורג'ון: התחלנו לתכנן יחד עם אנשי חברת נמלי ישראל כדי שהתכנון ישלב גם את העורף הלוגיסטי שלהם וגם את תכנון הפארק בצורה משולבת.
<יוסי סורג'ון: בשלב מסוים, מכיוון שהם לא מצאו פתרונות חלופיים לקרקע שהם רוצים לקבל תמורת הקרקע הזאת של הפארק, אז המשא ומתן הזה נתקע ואנחנו התקדמנו לבד בתכנית.
<יוסי סורג'ון: כרגע, משאנחנו בשלים להגשתה, חברת נמלי ישראל התעוררה ומדברים איתם עוד פעם על האפשרות שנחזור לשולחן התכנון המשותף, כדי שהתכנית הזאת תוגש בהבנות ובאמת תכיל את כל השטח.
<יוסי סורג'ון: כרגע חברת נמלי ישראל לא כל כך נוטה להסכים איתנו והיא חושבת שהיא לא תמשיך בהליכי התכנון כל עוד היא לא קיבלה קרקע חלופית.
<יוסי סורג'ון: אני חושב שזה לא נכון, אסור לעצור את נושא תכנון הפארק, התכנון הוא דבר שלוקח זמן עד שהוא בשל.
<יוסי סורג'ון: אנחנו לא נגד תכנון משותף, אבל אין ספק שכאשר הולכים ומאשרים גם הקמת נמל בשטחי ייבוש בים, גם כריית חול, גם המקום שאתם עומדים, הגשר הזה הולך להיות מפורק ולקום לידו גשר חדש כולל גשר של מסילת רכבת, שכולם נועדו לשרת את מספנות ישראל ואת נמל המפרץ בעתיד, כל האזור הזה הולך להשתנות, אלפי דונמים של שטחי אחסון ומחסנים לוגיסטיים, וזה לא סביר, לדעתי, למרות התשובות שאנחנו מקבלים ממשרד הפנים, אנחנו לא אוהבים את התשובות הללו, שגוף מקבל לידיו 4 מיליארד שקל להקים פרויקט תשתיתי שיש לו משמעויות נרחבות על כל המרחב, סביבתיות ונופיות ואחרות, עם כל החשיבות הכלכלית שלו, צריך להסתכל גם על הנושא של הסביבה הירוקה ולדעתנו חובה בפרויקט כזה להבטיח שבתקציב של הפרויקט הזה ידובר גם על הקמת הפארק.
<יוסי סורג'ון: התכנון שלו כבר נעשה על ידינו, עכשיו צריך לגייס את המשאבים כדי להקים אותו ואת ההסכמות של חברת נמלי ישראל שהשטח עובר לחזקתה להקים אותו.
<יוסי סורג'ון: אני חושב שזו חובה מוסרית גם שלהם, כי הציבור לא צריך לחכות עוד 10 שנים עד שתסתיים בנייתו של הנמל, אפשר לעשות את זה כבר עכשיו, זה הרבה יותר פשוט להקים פה - - -
<מיכה רטנר: אתה יכול להראות איפה חילוקי הדעות המהותיים בשטחים הספציפיים?
<יוסי סורג'ון: כן.
<יוסי סורג'ון: חילוקי הדעות הם כך, חברת נמלי ישראל הסכימה למתווה הזה שמסומן פה בירוק, של 586 דונם, בתיקונים כאלה ואחרים, כי אלה הבנות שהגענו במשותף יחד איתם, כאשר יש ממשק פעילות בין השטחים של העורף הלוגיסטי שלהם לבין שטחי הפארק.
<יוסי סורג'ון: מה שהם לא רוצים לעשות, אני אומר, אנחנו לא מוכנים לקדם או לגרום לזה שיקום ויהיה כל עוד אנחנו לא קיבלנו שטח חלופי.
<יוסי סורג'ון: מדובר פה על 600 דונם, אני רק מסב את תשומת לבכם שמתוך ה-600 דונם האלה הנחל עצמו הוא 200 דונם וגם אם לא היינו מקדמים את הפארק הם בטח לא היו בונים על הנחל, ועל פי תמ"א 34/ב/3 יש רצועת מגן של 100 מטר מציר הנחל וזה הופך כבר ל-400 דונם.
<יוסי סורג'ון: אז אולי זה לא 600, בכל מקרה אני חושב שזו חובה ציבורית, ורבותיי חברי הכנסת, אני חושב שזו גם חובה שלכם לדאוג לכך שעם כל הכבוד לכלכלה ולמנופים הכלכליים, שהם מאוד חשובים ואנחנו כמובן לא נגדם, חשוב גם להבין שיש פה נכס, יש פה פנינה ש - - -
יעקב אשר: איך תהיה הנגישות פה לציבור?
<יוסי סורג'ון: התכנית פה מדברת על דרכי גישה שהן חלק מהתכנית של הנמל, של שטחי העורף שלו.
<יוסי סורג'ון: ישנם כבישים קיימים וישנם כבישים מתוכננים, מדובר פה בכביש 22 ומדובר ברחוב משה דיין, יש פה תכנונים של - - -
יעקב אשר: זאת אומרת יש מקומות הזנה של - - -?
<יוסי סורג'ון: כן, התכנית לקחה בחשבון.
<יוסי סורג'ון: כשהיום עושים תכנית אז עושים גם תכנית תחבורה ותכנית חניות וסקרי עצים, הכול כבר נעשה ונבדק ואושר, מה שחסר לנו זה רק ההסכמה של חנ"י לעניין הזה.
תמר זנדברג: משקיעים פה הרבה מאוד כסף והרבה מאוד זמן בשיקום קרקע מזוהמת ובשיקום נזקים של הרבה מאוד שנים מכל האזור, באיזה אופן התכנית החדשה, המתוכננת, מה שהיא לא תהיה, הרחבת בז"ן, כל מה שמתוכנן פה, עולה בקנה אחד או יפריע?
תמר זנדברג: כלומר האם הפארק הזה יכול להתקיים כאן כפארק תיירות ונופש וריאה ירוקה לתושבי המטרופולין ולכל תושבי האזור, בהנחה של כל מה שעומד לקרות כאן מסביב?
תמר זנדברג: כלומר מה זה יהיה, זה יהיה פארק ונחל בלב אזור תעשייה פטרוכימית, גז?
<יוסי סורג'ון: קטונתי וזה לא התפקיד שלי, אני חושב, גם להביע את דעתי על כל הפיתוח הנמלי וגם הפיתוח - - -
דב חנין: זו התפיסה המודרנית של סביבה שאומרת שגם הגז הוא חלק מהסביבה.
<יוסי סורג'ון: אבל גם ראינו מקומות בעולם - - -
<קריאה: אם למות, למות במקום פסטורלי.
<יוסי סורג'ון: יש פה הרבה תעשייה, אבל עדיין זה לא אומר, יש פה טבע ובעלי החיים, הם לא צריכים הרבה, רק כשנותנים את ההזדמנות, יש פה צבים ויש פה שלל, 50 מיני ציפורים נספרו פה לא מזמן, וכל חורף מגיעים לכאן 4,000 קורמורנים, ואם הם מבינים שזה אזור יפה וטוב וכדאי להיות בו, אז כנראה שגם אלה שחיים פה בהר בחיפה, תושבי העיר, יכולים ליהנות ממה שנקרא טבע עירוני, במרחק חמש דקות לרדת מכל הבלגן, ונכון שברקע רואים את הלבניות ונכון שברקע רואים את ארובות הגז של חברת החשמל, אבל כשאתה נמצא בפנים אתה שט בנחל, אתה לא מרגיש את זה ואני חושב שזה נכס מאוד חשוב.
תמר זנדברג: כלומר אתם נערכים שזה יהיה פארק טבע עירוני או טבע מטרופוליני בלב אזור - - -
<יוסי סורג'ון: זו המציאות, את המציאות אנחנו לא יכולים לשנות.
<קריאה: בקיצור, סופרים ציפורים אבל לא סופרים את בני האדם.
<יוסי סורג'ון: לא, אני חושב שהפארק הזה - - - זה בדיוק הפוך, הוא לא רק לטובת הציפורים, הוא גם בעצם מנגיש את הנחל לציבור.
<יוסי סורג'ון: יש מקומות שהציבור לא מכיר ולא יודע ולא בא.
דב חנין: אני רוצה בכל זאת לחדד את שאלתה של חברת הכנסת זנדברג, אולי טיפה.
דב חנין: אין ספק שפארק הקישון הוא פרויקט מאוד מאוד מאתגר, כיוון שהוא קם בתוך מציאות קיימת, מורכבת ומסובכת שגם אי אפשר לשנות אותה בצורה דרמטית, אבל יש פה שאלה שלפעמים כמות יכולה להצטבר לאיכות אחרת.
דב חנין: הרי החזון של פארק הקישון היה שאנשים פה יטיילו באופניים ויילכו וייהנו מהפארק בתוך המציאות הזאת, אבל כאשר אתה לאט לאט מכרסם בממדים של הפארק ומתגבר את הממדים של התעשייה, הנמל, שטחי עורף נמל וכדומה, בסוף אתה מייצר את הכמות הזאת שמביאה לאיכות אחרת ואנשים אומרים 'זה לא המקום בשבילי'.
דב חנין: סך הכול בחיפה גם אפשר לבקר בפארק הכרמל, לא חייבים ללכת לפארק הקישון.
<יוסי סורג'ון: אבל יש פה איכות שאין בפארק הכרמל וזה הנופש, הפנאי ו - - -
דב חנין: נכון, לכן אני אומר - - -
<קריאה: זה הנחל הזורם הכי רחב בארץ.
דב חנין: ציר המים הזה הוא הדבר שצריך לשמור עליו.
<נורית שטורך: אני חושבת שהתשובה היא אחרת.
<נורית שטורך: אחת הסיבות שאנחנו מתעקשים על ה-586 דונם זה כדי לתת איזה שהוא נפח לדבר הזה, כי בהתחלה דובר על שביל אופניים לשתי הגדות, ולשמחתנו הפסקנו לדבר על הדבר הזה ואנחנו היום מדברים על ה-586 דונם, שזה כבר נותן מרחב יותר טוב.
<נורית שטורך: הדבר השני זה שבחלק הזה אנחנו מדברים פה על מרכז לוגיסטי שהוא יהיה כזה שלא יהיו בו חומרים מסוכנים, שהוא יהיה במבנים סגורים בחלקו הגדול.
<נורית שטורך: זאת אומרת להפוך את זה לפארק תעשייה ולא לתעשייה של בתי הזיקוק.
<נורית שטורך: זאת אומרת עורף הנמל הוא לא בהכרח תוספת של תעשייה כבדה, הוא מרכזים לוגיסטיים שאתה יכול לגדר אותם בגידור יפה, שלידם אתה יכול לפתח סוג של פארק עירוני.
<נורית שטורך: דרך אגב, פתחתי את האתר של נמל אנטוורפן, הם מה זה מתגאים בציפורים שיש להם בתוך הנמל, זה אישיו באתר שלהם, הציפורים שיש להם באתר.
<נורית שטורך: ברוטרדם עשו שמורת טבע ייחודית.
<נורית שטורך: כשהרחיבו את הנמל הם היו צריכים להקצות שטח לעשות שמורת טבע מלאכותית כדי לפתח מערכת ביולוגית ליד.
<נורית שטורך: זו לא איזה בקשה ייחודית למדינת ישראל.
<נורית שטורך: חילוקי הדעות בעצם עם חנ"י היום, על פי הכרזת הנמל השטח מוקצה להם ושהם אומרים 'קאתם רוצים את זה?
<נורית שטורך: אין בעיה, תדאגו שנקבל שטח חליפי'.
<נורית שטורך: אנחנו לא מחזיקים את השטחים בכיס, השטחים נמצאים באחריות של מישהו אחר ופה צריך לעשות מאמץ ציבורי כדי לראות איך משיגים את השטחים החילופיים כדי שאפשר יהיה לקדם את הפארק הזה.
<יוסי סורג'ון: היום יש פה פארק קטן, 33 דונם, ובכל סוף שבוע וחגים בפארק הקטן הזה של 33 דונם באים מאות ואלפי אנשים, אפילו ביום העצמאות ובפסח אין פה מקום.
<יוסי סורג'ון: כי אנשים מחפשים את המקומות האלה, הם חשובים להם.
<יוסי סורג'ון: אנחנו רצינו שיהיה פארק של 1,400 דונם, רצינו את כל השטח כפארק, אבל אנחנו צריכים לחיות עם מציאות, לא עם - - -
<מיכה רטנר: תרשו לי הערה תכנונית, קצרה מאוד.
<מיכה רטנר: כל השטח הזה יועד ב-1950 לנמל ומאז זה נהפך לרכוש של רשות הנמלים דאז ולמעשה לא הייתה לזה הצדקה והם באמת ויתרו עליו כנמל.
<מיכה רטנר: זה דבר ראשון.
<מיכה רטנר: דבר שני, בפרוגרמה של חברת נמלי ישראל אין שום הצדקה לפארקים תעשייתיים וכן הלאה, זה תפקיד של מערכת אזרחית.
<מיכה רטנר: למעשה צריך להגיע למצב שהכביש הזה, ממנו לצד השני, עד לכביש השני, שזה 22, הוא מיועד לפארק וברמה של גני יהושע, אין שום סיבה שחיפה תופסד מזה.
<מיכה רטנר: זה בדיוק הפוך, ברגע שאתם תיכנסו ותשאלו את חברת נמלי ישראל מי שמם לפתח פארקים לוגיסטיים, זה לא התפקיד שלהם, התפקיד שלהם לשנע מטענים והם צריכים לעשות את זה בשיווי משקל עם האוכלוסייה.
<יעל אפלפלד: אני מבקשת להוסיף משהו.
<יעל אפלפלד: אני רציתי לומר שאנחנו נמצאים פה בלב המטרופולין, זאת אומרת יש פה את גוש הקריות, חיפה ועמק זבולון והפארק הזה הוא מאוד נחוץ לכל התושבים ובכל התכניות שתוכננו לא חשבו בכלל על דרך מקיימת להגיע לפארק הזה, לא מקרית חיים, למשל לאורך הים, שביל אופניים או דרך להולכי רגל, וגם יכולה הייתה להיות דרך שמקשרת דרך הפארק לעבר חיפה.
<יעל אפלפלד: מאוד חבל שלא נתנו על זה את הדעת.
<יוסי סורג'ון: הפארק הזה אמור להיות מסומן בתמ"א 13/ב/1, שזו התכנית של - - -
<אלה נווה: אני רוצה שתסתכלו רגע לכיוון מערב, על האוויר שאתם רואים שם, ואני רוצה שתסתכלו רגע לכיוון מזרח, איזה סוג אוויר אתם רואים שם.
<אלה נווה: אני רוצה שתשוו בין האוויר שם לאוויר שם.
<עופר ברקן: הערה קטנה לגבי השטחים פה.
<עופר ברקן: מה שהבנו באוטובוס קודם משלמה ברימן, ש-70% מאחסנה היא לא אחסנה שמחויב המציאות שהיא תהיה בסמוך לנמל, זאת אומרת אפשר להרחיק את הנמל.
<עופר ברקן: זאת אומרת שטח גדול יכול להיות מוקצה לפארק הקישון, הוא יכול להיות מורחק מאזור החוף.
דב חנין: ומתכננת המחוז.
<ליאת פלד: הפארק הזה, כמו שמסומן בתמ"מ 6 וכמו שהוא מסומן בתכנית מתאר חיפה הוא חלק מתכנון השילוב בין שני גרעיני המטרופולין הזה, שמורכב משני גרעינים עיקריים, שזה חיפה וגוש הקריות.
<ליאת פלד: בואו לא נבטל את ציר הקישון, שאמור להתחבר גם לציר הגדורה ולפארק עירוני המשך צפונה ויש לנו פארק שמכבד גרעין מטרופולין בצורה מיטבית.
<ליאת פלד: אני חושבת שכדי שהוא יהיה משמעותי צריך לשמור על ההיקף שלו כפי שהוא נקבע בתכנית מתאר חיפה ולא לצמצם אותו, 586 דונם.
<ליאת פלד: על ה-6 דונם אפשר להתווכח, על כל היתר אני לא הייתי מתווכחת.
<ליאת פלד: עם זאת הראייה המטרופולינית כאן היא כזו שאתה חייב לשלב.
<ליאת פלד: דווקא במקום כזה חייבים לייצר את אותו טבע עירוני, דווקא במקום הזה, ולשאלתך, יעל, יש חיבור לקריות, עם מדרכה, אנחנו מטפלים בזה.
<יעל אפלפלד: לא לאורך חוף הים.