GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה ברימן: האלטרנטיבות מאוד ברורות, הן קורות גם היום.
<שלמה ברימן: היום, למעלה מ-35% מהמטענים שבאים מהמזרח הרחוק לישראל עוצרים בפורט סעיד ומשם מועברים למדינת ישראל, באוניות הזנה, אוניות יותר קטנות.
<שלמה ברימן: המדינה חייבת לתת מענה ולהיערך נכון לשינוי המשמעותי שחל בסחר העולמי.
<שלמה ברימן: זה לא תחזית, אלה דברים שקורים במציאות ולכן זו הסיבה השנייה שאנחנו צריכים לדעת לפתח את הנמלים במועד.
<שלמה ברימן: ההערכה שלנו שאנחנו נמצאים באיחור בעיתוי שבו הנמל, גם בחיפה, יפותח, להערכתנו איפה שהוא ב-2016 ו-2017.
<שלמה ברימן: אני אעשה את זה בקיצור, כי גם הצגתי את זה בזמנו לחבר הכנסת, כך שאני מרשה לעצמי לרוץ.
<שלמה ברימן: כבר בזמנו ראינו את הצורך הנדרש, אוניות שהיום ממתינות שש שעות בממוצע, זו תופעה שלא קיימת בעולם.
<שלמה ברימן: אנחנו צופים שתוך שלוש-ארבע שנים, בקצב הגידול הזה, בטח כשנמל חיפה, ואני בטוח שהוא יצליח להשכיל להחזיר את מכולות השטעון שיצאו ממנו, אני רואה בזה תופעה חולפת, איפה שהוא ב-2017-2018 אוניות כבר תמתנה קרוב ל-15 ו-16 שעות.
<שלמה ברימן: זה לא מקובל על אוניות גדולות, הן לא תיכנסנה לנמל שבו הן יודעות שזה משך ההמתנה הצפוי.
<שלמה ברימן: מה שחשוב לנו היה, במהלך השלוש השנים האחרונות אנחנו השקענו כ-55 מיליון שקל כדי באמת להבטיח שאנחנו יודעים לבצע את הפרויקט הזה בוודאות מלאה, שאנחנו ניתן מענה לכל מה שקשור לאיכות הסביבה.
<שלמה ברימן: כמו שהראיתי את המצגת הקצרה פה, שקשורה לנושאים הימיים, אותן עבודות גם נעשו על הנושאים היבשתיים, דהיינו רעש, זיהום אוויר, נפח תנועה וכל מה שקשור גם לתהליך הבנייה.
<שלמה ברימן: אני רוצה להזכיר, אנחנו נבצע את אותו דבר גם לתהליך ההפעלה.
<שלמה ברימן: אנחנו צריכים להבטיח שתהליך הבנייה יארך סדר גודל של כחמש שנים, בחיפה התהליך יהיה מהיר יותר מאשר באשדוד ולכן אנחנו צופים שבחיפה האונייה הראשונה תוכל להיכנס לנמל המפרץ לקראת סוף 2019.
<שלמה ברימן: תודה רבה.
<שלמה ברימן: איפה אתה גר והאם אתה ישן טוב בלילה?
<שלמה ברימן: שאלה מצוינת, לדעתי.
<שלמה ברימן: שלום, אני איריס גולדמן, אני פעילה חברתית וסביבתית, אומץ, מגמה ירוקה.
<שלמה ברימן: שאלתי שאלה, איפה אתה גר והאם אתה ישן טוב בלילה?
<שלמה ברימן: יש לי תחושה שאתה לא גר פה ואתה כן ישן טוב בלילה, בגלל הכסף שאתה מקבל.
דב חנין: טוב, קודם כל בוקר טוב לכולם.
דב חנין: נמצאים איתנו פה כמה חברי כנסת, חברת הכנסת תמר זנדברג, חבר הכנסת יעקב אשר, חבר הכנסת עמר בר-לב, חברי כנסת נוספים יצטרפו אלינו.
דב חנין: מכובדי ראש העירייה, מכובדיי אנשי חברת נמלי ישראל ונמל חיפה.
דב חנין: אני לא מתכוון לפתוח פה דיון כרגע אלא רק להודות לכם על האירוח.
דב חנין: אנחנו הגענו לכאן עם צוות גדול, גם עם הצוות המקצועי של הוועדה, בראשות לאה, מנהלת הוועדה, והיועץ המשפטי של הוועדה, עורך הדין תומר רוזנר, אנשי מחקר של הכנסת וכמובן הרבה מאוד אנשים שהסוגיות מעניינות אותם.
דב חנין: השאלות שעומדות לפתחנו הן שאלות מאוד מאוד חשובות, הן שאלות בעלות משמעות גדולה לעתידה של העיר חיפה, לעתיד המטרופולין כאן, לעתידה של מדינת ישראל.
דב חנין: מטבע הדברים יש גם בנושאים כאלה תמיד ויכוח אבל תמיד טוב יותר לנהל את הוויכוח, גם כשהוא מתקיים, על בסיס של עובדות ושל נתונים ולכן אנחנו מודים לכם, גם על ההזדמנות להיחשף לנתונים, גם על ההזדמנות לראות את הדברים במו עינינו.
דב חנין: אנחנו לא נקיים כאן דיון, אנחנו מיד עכשיו נעבור לחלק של הסיור, כדי לראות את הדברים באמת בעיניים ובהמשך היום, בשעה יותר מאוחרת, אנחנו נקיים מין דיון ראשוני שיהיה חלק מהסיור בשעות הצהריים באיגוד ערים וננסה לסכם חלק מהדברים שראינו.
דב חנין: כמובן זה לא יבוא במקום ועל חשבון הדיונים המקיפים שאנחנו נקיים בכנסת.
דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר לכל הגורמים שנמצאים פה מסביב לשולחן שאנחנו מבקשים מכם התייחסויות בכתב.
דב חנין: חלק גדול מהגורמים שנמצאים כאן כבר העבירו לנו התייחסויות בכתב ואני מודה לכל אלה שהעבירו לנו את ההתייחסויות האלה, אבל יש עדיין גורמים שלא העבירו לנו התייחסויות בכתב ואז אנחנו לא נוכל להביא בחשבון בממצאים שלנו את הנתונים שלכם וזה יהיה חבל.
דב חנין: אז אנא, תסייעו לנו בעבודה הזו, שהיא עבודה רבה וגדולה ואנחנו גם רוצים לעשות אותה בצורה כמה שיותר מקצועית ואחראית.
דב חנין: שוב תודה ושיהיה לנו יום מוצלח.
<מנדי זלצמן: בוקר טוב, ברוכים וברוכות הבאים.
<מנדי זלצמן: אני מניח שאת ההתרגשות נשאיר לאחר כך, יש עוד נסיעות בין האתרים.
<מנדי זלצמן: כמו שאמרתי בפתיחה, שמי מנדי זלצמן, אני מנהל נמל חיפה, או כפי שזה נקרא במתכונת החדשה, מנכ"ל חברת נמל חיפה.
<מנדי זלצמן: זאת הקדנציה השלישית שלי בנמל חיפה כאשר עשיתי קדנציה אחת גם בנמל אילת, פסטיבל הג'ז, זה מה שהשארתי שם.
<מנדי זלצמן: מומלץ להגיע לשם בסוף חודש אוגוסט, פשוט פסטיבל מדהים.
<מנדי זלצמן: ניסינו לעשות פסטיבל בלוז, עשינו שנתיים, ואז היה מי שחשב שזה לא נכון לעשות וצריך לעשות פעילות תרבותית אחרת.
<מנדי זלצמן: אני חושב שזו טעות, עשינו שני פסטיבלי בלוז, היה ניק קייב והיה באדי גיי, היה אפילו ריי צ'רלס עם הסימפונט של רעננה.
<מנדי זלצמן: מצד שמאל שלכם יש את הקוסטה, שזו אונייה שהיא אחות לאותה קוסטה קונקורדיה שהתהפכה לה על הצד שם מול חופי איטליה.
<מנדי זלצמן: ראו את הגודל של האונייה, זו האחות שלה.
<מנדי זלצמן: זו הקוסטה דליציוזה, האחות שלה, הקונקורדיה, התהפכה.
<מנדי זלצמן: תראו את הגודל ותבינו רק את האסון שהיה שם.
<מנדי זלצמן: אנחנו נטייל לאורך קו המים של נמל חיפה, אנחנו נבקר בטרמינלים הישנים והחדשים כאחד.
<מנדי זלצמן: נתחיל במזרחי, נעבור אחר כך לכרמל ואחר כך ניתן גם פתחון פה לעירייה חיפה ולחבר המועצה של העירייה בנושא חזית הים העירונית במערב הנמל.
<מנדי זלצמן: אנחנו בעד נראות, שקיפות והידברות, אנחנו לא בעד להסתיר ולנצל את המיקרופון ואת האוטובוס ואת האירוח לצורך עניין כזה או אחר.
<מנדי זלצמן: מצד ימין אתם רואים את הגן הטרופי, הוא מכסה על תחנת הסיכה של הנמל.
<מנדי זלצמן: תחנת הסיכה מטפלת בכל הציוד הנייד בנמל, טיפולי השמן, הצביעה, התיקונים המהירים האלה.
<מנדי זלצמן: אנחנו מאוד מקפידים על נראות, נמל חיפה, יש לנו בנץ' מארק של הגנים הבהאיים, לא שאנחנו שם, אבל אנחנו בהחלט לא החצר האחורית שלהם.
<מנדי זלצמן: במונחי נמלים זה נחשב נמל מאוד נקי ומטופח.
<מנדי זלצמן: הנמל המזרחי, שאנחנו עכשיו נכנסים לתוכו, הוא נחנך ב-84', הוא הוארך לפני כ-15 שנה, הוא נבנה כ-600 מטר אורך והיום הוא קילומטר אורך, מותקנים בו כעשרה מנופי גשר.
<מנדי זלצמן: מנופי גשר אלה מנופים שפורקים מהאונייה לרציף, הם גם נראים כאלה, כמו גשרים כאלה, להבדיל מהמנופים שבעורף, לאורך הערוגות, שהם מנופי שער, שהם נראים כמו שערים.
<מנדי זלצמן: יש לנו פה שלוש ערוגות לאחסון מכולות, כל ערוגה מצוידת.
<מנדי זלצמן: זה כמראהו, הוא שער.
<מנדי זלצמן: שער וגשר זה גשר בין הרציף ל - - - למעשה הגשר זה עברות של ה-STS, shore to ship, שזה בעצם החוף.
<מנדי זלצמן: התנועה של המכולות מקו המים לאזורי האחסון נעשית בידי גוררים שזה למעשה משאיות קטנות שטוענים את המכולות ומביאים אותן לכאן.
<מנדי זלצמן: המכולות, מרגע שהן מונחות בשלוש ערוגות ולכל ערוגה יש גם גובה ורוחב וטור, אז אתם מביאים שיש את המיקום שלה.
<מנדי זלצמן: על המיקום שלה למעשה יש מערכת תוכנה ששולטת על הניהול של הטרמינל, שכן אונייה שמגיעה, מראש אנחנו מכינים את המכולות ליצוא כתמונת ראי של הטעינה שלה באונייה, כדי להקל.
<מנדי זלצמן: מה שאתם רואים פה, מי שזוכר עדיין 'מי הזיז את הגבינה שלי', אז אתם רואים פה, מאחר ששמעתם לא מעט על גריעה של השטעונים של צים מנמל חיפה, אז אתם רואים במקום מכולות נכנסנו חזק ואגרסיבי לשוק המכוניות ואין שטחים ריקים שאין להם ייעוד.
<מנדי זלצמן: זאת ההישרדות שלנו כחברה.
<מנדי זלצמן: אתם יודעים, אנחנו חברה בע"מ מאז 2005, היינו עד 2005 רשות הנמלים, כשלפני זה היינו רשות הנמלים והרכבות.
<מנדי זלצמן: הרפורמה של 2005 פיזרה את הנמלים נמל-נמל כחברה בע"מ, נמל אילת הופרט בהמשך, אשדוד וחיפה נהיו נמלים בע"מ וחברת חנ"י, חברת נמלי ישראל, היא חברת האחזקות שלהם, דהיינו היא קיבלה או בשלבים של לקבל ממינהל מקרקעי ישראל את השטחים בחכירה ואנחנו קיבלנו אותם לפי כתבי הסמכה ל-49 שנה חכורים.
<מנדי זלצמן: כמובן חלק גדול מהציוד רכשנו במו כספנו, תיכף אנחנו נראה את זה, בכל מקרה מה שהיה חשוב לי להראות לכם, זה לקשור אתכם לכותרות שקראתם בעיתונים לגבי גריעת השטעונים ולראות שאנחנו שורדים בעזרת כניסה אגרסיבית לשוק המכוניות ושוחקים קצת את נתח השוק של נמל אשדוד.
<מנדי זלצמן: חברת נמל חיפה בע"מ היא חברה בבעלות מלאה ושלמה של הממשלה.
<מנדי זלצמן: מצד ימין אנחנו רואים את מחלקת הים שלנו.
<מנדי זלצמן: אתם רואים גם סירות קטנות וגם גוררות גדולות אתם מבינים שאונייה לא עוגנת ליד רציף כמו שמכונית ליד מדרכה, היא נאלצת להידחף ולהימשך באותה נקודה שאליה עולה הנתב, והוא, בעזרת הגוררות שהן מאוד חזקות, דוחף ומושך אותה.
<מנדי זלצמן: הסירות הקטנות מסייעות בהעברת החבלים וכמו כן למוניות של אותו נתב להגיע אל האונייה ולרדת ממנה.
<מנדי זלצמן: אגב, המשכורות הגבוהות של נתבים, שתבינו, הוא חייב להיות רב חובל מאוד מאוד מיומן והוא עולה ויורד פיזית בסולם חבלים.
<מנדי זלצמן: תארו לכם שיש גם סערות ולא מעט רוחות וגשמים וכמובן גם כשחם ולילה ובוקר, ובכל מקרה הנתבים בכל העולם משתכרים שכר גבוה ובולט באשר לשוק העבודה באותה מדינה.
<מנדי זלצמן: לשאלתה של חברת הכנסת תמר, הדירקטוריון שלנו מורכב מ-11 דירקטורים, יש בו נציג משרד האוצר שטרם מונה, נציגי משרד התחבורה, יש בו מפקח מטעם רשות החברות ודח"צים, דירקטורים מטעם הציבור.
<מנדי זלצמן: היו"ר הוא האלוף במילואים משה עברי סוקניק, שמונה על ידי שני השרים, שר התחבורה והאוצר, הם החותמים.
<מנדי זלצמן: אגב, הם גם החותמים על מנכ"ל, בהבדל אחד, היושב ראש ממונה ישירות על ידי השרים, מתוך זה שהם עושים את תהליך האיתור שלהם, המנכ"ל ממונה על ידי ועדת איתור של הדירקטוריון, יש מועמדים, יש מבדקי התאמה, יש משקלות וכל השאר.
<מנדי זלצמן: היושב ראש הוא בחצי משרה ו - - -
<מנדי זלצמן: נכון, כך קבעה הרפורמה.
<מנדי זלצמן: הרפורמה קבעה שחנ"י, חברת האחזקות, כדי לא לאפשר אפשרות עתידית שנמל חיפה יופרט, שקרקע של מדינת ישראל תעבור לאותו אחד שייכנס כשותף או כבעל מניות באותה חברה.
<מנדי זלצמן: אגב, חלק מאותה רפורמה של 2005 דיברה שב-2010, בתום חמש שנים, יופרטו 15% משווי הון המניות של החברה כאשר לעובדים יהיו 10% מתוך זה.
<מנדי זלצמן: אתם יודעים, אנחנו רחוקים מאוד מ-2010 וכמו שאתם יודעים, החלק הזה לא הופרט.
<מנדי זלצמן: לסדר לכם את נושא הרפורמות, באוקטובר 2010 הייתה רפורמה נוספת, רפורמה בתעריפים.
<מנדי זלצמן: הרפורמה הזאת הפסיקה את הסבסוד הצולב בין מכולות היבוא למכולות היצוא ונקבע מחיר אחיד ליצוא ויבוא מתוך זה שנבחנו טרמינלים בעולם ונקבע מחיר הוגן ושווה, לדעתי, בשליש התחתון של התעריפים של הנמלים המודרניים בתפוקות האלה של נמל חיפה.
<מנדי זלצמן: כמו שאתם יודעים, גם לפני כשלוש שנים יצא דוח שהפתיע גם אותנו, של ה-OECD, שמיקם את נמל חיפה מבחינת נצולת התשתיות, דהיינו יעילות, במקום רביעי בעולם.
<מנדי זלצמן: אנחנו צלצלנו ובדקנו וגם סבר פלוצקר, שסיקר את זה, גם צלצל ובדק ושאלנו 'מואה?' ואמרו כן.
<מנדי זלצמן: יש להם גרפים, שלחו לנו את הכול.
<מנדי זלצמן: אני אגיד לכם, אני בוגר הטכניון בציונים די נחמדים, להגיד לכם שהבנתי את כל הגרפים ואת כל המטריצות?
<מנדי זלצמן: לא כל כך.
<מנדי זלצמן: יש שם גישה סטטיסטית חדשה של בדיקת יעילות, אבל הם טענו בתוקף שגם מדינות מצלצלות ומנסות לשנות בדוחות של ה-OECD פסיק וזה לא כל כך מסתייע.
<מנדי זלצמן: מצד שמאל אנחנו רואים את הרציף המזרחי.
<מנדי זלצמן: כמו שהבנתם הוא הרציף הפחות חדש שלנו, הוא נחנך באמצע שנות ה-80.
<מנדי זלצמן: הוא מיועד לאוניות פנמקס.
<מנדי זלצמן: מה זה אוניות פנמקס?
<מנדי זלצמן: יש את תעלת פנמה, שאוניות בעלות רוחב עד ההרחבה שלה שב-2015 תיכנס לתוקף בכל מקרה, עד ההרחבה שלה אוניות ברוחב של 13 מכולות יכלו לעבור בתעלת פנמקס.
<מנדי זלצמן: אם אתם רוצים במטרים, תכפילו את זה ב-2.5 מטרים.
<מנדי זלצמן: בכלל מכולות נקראות לא מכולות, אלא נקראות TEU, כאשר הכוונה היא שמכולה של 20 רגל נחשבת TEU אחד, אבל מכולה של 40 רגל נחשבת שני TEU.
<מנדי זלצמן: זה המדד שכך משווים טרמינלים בעולם של תנועת מטענים.
<מנדי זלצמן: זה טרמינל שמתאים לעשור האחרון של המאה הקודמת, מתוך זה שהוא מטפל באוניות פנמקס.
<מנדי זלצמן: זה אוניות שהרוחב שלהן הוא עד 13, 13 ומטה.
<מנדי זלצמן: אבל מה נעשה והיו בעלי אוניות שהחליטו שהם מוכנים לעקוף את כל דרום אמריקה ולשלם את הדלק ואז אוניות תפחו והפכו להיות פוסט פנמקס, אוניות של 14 ו-15 ו-16, ואז קמו ואמרו, 'אבל למה להסתפק רק ב-16?
<מנדי זלצמן: נעשה גם 17, 18 ו-19', והן נקראות סופר פוסט פנמקס, והדור האחרון הוא המגה של רוחב של 19 עד 22 רוחב.
<מנדי זלצמן: האוניות האלה בוודאי רחוקות מלהיכנס לפה.
<מנדי זלצמן: אנחנו יכולים כאן לטפל באוניות עד רוחב של 13 ו-14 מכולות.
<מנדי זלצמן: בואו נראה כיצד פתרנו את הבעיה בכרמל.
<מנדי זלצמן: אנחנו נתקדם.
<מנדי זלצמן: כאן במזרחי אלה האוניות שניתן לטפל בהן, הן ברוחב הצנוע של פנמקס פלוס 1.
<מנדי זלצמן: כמו שאתם רואים, אותו מנוע שעומד עם הזרוע למעלה, זה מראה שהוא קצת עצוב.
<מנדי זלצמן: אם באים בבוקר לנמל ורואים את האפים האלה למעלה, משמע אין אוניות בנמל.
<מנדי זלצמן: כלומר מי שגר למעלה בגב ההר, כמוני, ויורד לסטלה מריס, יחד עם זה שיש לנו אפליקציה שמראה לנו באייפון בדיוק את התחזוקה, אבל בואו נדבר בלשון ציורית, לראות את האפים של המנופים למעלה לא עושה את היום כל כך טוב.
<מנדי זלצמן: נמלים לא בנויים לממוצע התחתון, הם בנויים ל-70% מהפיק.
<מנדי זלצמן: כמובן שיש מנופים, חלקם באי תעסוקה, חלקם בתחזוקה.
<מנדי זלצמן: פיק, מטיבו, אתה יכול לחזות אותו, אבל לא ממש לנבא אותו בדיוק, כי בדיוק אשדוד עשה איזה שהוא שיווק אגרסיבי ולקח שתי אוניות או להיפך, אנחנו עשינו את זה להם.
<מנדי זלצמן: התחרות מאוד מבעבעת וקיימת.
<מנדי זלצמן: הסכם 2005, יחד עם זה שיש לי ביקורת כזאת או אחרת עליו, הוא יצר ויצק תחרות מאוד מהותית בין הנמלים.
<מנדי זלצמן: אנחנו עכשיו סיימנו לסייר לאורכו של הרציף המזרחי, שהוא, אתם הבנתם, מאמצע שנות ה-80 עובר חידושים ועובר תחזוקה מאוד רצינית עכשיו, לקראת השנים הבאות.
<מנדי זלצמן: אתם יודעים שכל מה שחשוף למים ולתנועת מים, גם בהיותו עשוי מבטון מזוין ברמות מאוד מאוד גבוהות ועוביים רציניים, בסופו של דבר הוא נשחק.
<מנדי זלצמן: כל תנועת המכולות בטרמינל הזה, שתבינו, המחסום בשער הוא לא בדיוק מחסום רגיל, הוא כניסה של מכולה לנמל.
<מנדי זלצמן: היא יכולה להיות מלאה והיא יכולה להיות ריקה ולכן כשאתם רואים מכולות כאלה מורמות, בלי שום מנוף, רק מרכזה שאולי רצה ואין להן שום סימון ושום דבר, ואתם שואלים 'לעזאזל איך מתמצאים בו?' אז זה נורא פשוט, זה פשוט עירום של אריזות.
<מנדי זלצמן: אלה מכולות ריקות שמשמשות, לא חשוב כל כך, אקראית אפשר לקחת כל אחת מהן, זה כאילו רואים פה ערימה של חומרי אריזה, לכן הן לא בערוגות, לכן אין שום מנוף שרץ ביניהן ומן הסתם הן יכולות להיות - - - מה שחשוב זה להקפיד על הקווים הישרים.
<מנדי זלצמן: תארו לכם שלא יהיה קו ישר וננסה להוציא איזה מכולה, תהיה פה התמוטטות ואנחנו נקבור עובדים.
<מנדי זלצמן: זו עבודה מאוד מסוכנת אבל מאוד מדויקת.
<מנדי זלצמן: זה לא כי לעובדים מתחשק להביא את המכולות כל כך ישר, הרבה אסונות קורים בעולם בגלל אי הקפדה על כללי בטיחות בסיסיים.
<מנדי זלצמן: השאלה איך אנחנו עומדים ביחס עולמי לגבי אסונות.
<מנדי זלצמן: אז ברוך ה' אין הברכה מצויה אלא בסמוי מן העין, אנחנו נמצאים טוב.
<מנדי זלצמן: אז כל מה שאתם רואים כאן על יד זה מכולות ריקות.
<מנדי זלצמן: על יד ומימין וקדימה.
<מנדי זלצמן: חברי הכנסת מוזמנים לרדת לתמונת סיור, עיתונאים מוזמנים לצלם.
<מנדי זלצמן: תמונה ספונטנית.
דב חנין: שוב, תודה על הסיור המרשים.
דב חנין: אנחנו נמצאים פה בפתח מסוף הכרמל החדש שלכם, שהוא אכן מרשים, השאלה שלי היא מה המסוף הזה לא יכול לתת, מה הם הגבולות של היכולת של המסוף הזה ואם יש גבולות כאלה ואתם יודעים לומר לנו אותם, האם ניתן להוסיף פה דברים או לשדרג פה דברים כדי לענות לדברים שאותם אתם לא מסוגלים לספק כרגע.
דב חנין: מבחינת הצד המקצועי, אני מדבר.
<מנדי זלצמן: יש פה מישהי, אנרכיסטית, ששאלה קודם, אבל הסברתי לה קודם שיש בוס.
<מנדי זלצמן: בכל מקום צריך לאתר את הבוס, הוא מקבל את הטיפול, השאר זה נגזרת שלו.
<מנדי זלצמן: אבל הבהרתי איתה את העניינים והיא תקבל גם תשובה.
<מנדי זלצמן: ובכן, לשאלה של דב, ככה: כמו שהבנתם המזרחי עונה לאוניות עם רוחב מסוים של פוסט פנמקס פלוס, זה עונה לדור של עד 18 פלוס 1, 19 רוחב.
<מנדי זלצמן: העולם עצמו כבר מדבר על אוניות של 18,000 שיורדות כבר מפסי הייצור עם רוחב של עד 22 מכולות.
<מנדי זלצמן: דהיינו הטרמינל הזה לא יוכל לתת מענה.
<מנדי זלצמן: אז בואו אולי נעמיק, בואו נאריך את המנופים, אז תשאלו 'הכיצד?
<מנדי זלצמן: לא ניתן להעמיק או להרחיק את המנופים?
<מנדי זלצמן: ' אז בואו נעשה רגע סדר.
<מנדי זלצמן: אי אפשר להעמיק כאן מעבר ל-15.5 עומק שיש כאן, אי אפשר, ודבר נוסף, כל משמעות של הארכת המנופים, הרי כדי לקחת משקל במרחק רב צריך גם לשנות את הבסיס, דהיינו אתם מדברים על חיה אחרת לגמרי.
<מנדי זלצמן: כדי שהוא יגיע במרחק של 22 פלוס 1, 23, הוא צריך בסיס חזק יותר, כל הקונסטרוקציה צריכה לשנות.
<מנדי זלצמן: זאת אומרת שגם עם המנופים האלה אי אפשר לעשות.
<מנדי זלצמן: מה שאנחנו כן עושים, אנחנו הולכים עכשיו לרכש של שני מנופים נוספים שיטפלו ברוחב של 20, אבל לא נגיע ל-22 ובאמת לא אוניות שוקה של 16.2 כפי שהאוניות האלה של ה-18,000 מחייבות.
<מנדי זלצמן: זה עניתי לשאלה, אבל בואו נחזור להסבר היותר מסודר.
<מנדי זלצמן: אורכו של הטרמינל הזה הוא 700 מטר, ממוקמים בו 6 מנופי גשר, shore to ship, של חברת קוקס הגרמנית, שבמקרה ניצלנו סיטואציה עולמית ברכש שלהם ב-2008 במרץ, המחיר שלהם במכרז היה בסביבות 14 מיליון דולר, אתם זוכרים, היה אפקט אובמה שהדולר התחזק יחסית לאירו וזה יצרנים אירופים וכמו כן גם מחיר הפלדה ירד, כך שרכשנו אותם ברבעון הראשון של 2009 ב-10.5 מיליון דולר כל אחד ואחד.
<מנדי זלצמן: כלומר זה לא בדיוק מנוף, זה לא גלגלת עם כבל, עם אחד שמושך או מפעיל מנוע חשמלי, לא, זה מפעל שלם, הוא מזווד, אתם רואים למעלה מצד ימין את הקובייה הלבנה?
<מנדי זלצמן: זה למעשה חדר המכונות שלו וחדר הבקרה, מערכות ממוחשבות סטייט אוף דה ארט, כולל גם כל הטכנולוגיה של לא רק להרים את המכולה אלא גם לסובב אותה בכל שלושת הממדים של המרחב.
<מנדי זלצמן: לכן אנחנו עכשיו נמשיך בסיור לאורך הטרמינל הזה, זכרו רק את העומק ואת השוקה, כמובן ששתי האוניות שעומדות פה אלה לא אוניות לסדרי הגודל שהטרמינל הזה מיועד, הן פחות מזה, אבל, שוב, אנחנו לא מזמינים את האוניות לפי הגדלים, מוכנים לקבל אוניות יותר גדולות, מזה כשנה וחצי פוקד אותנו קו שנקרא ה-GGS, ה-Golden Gates Service שזה קו של MSC, Mediterranean shipping company, שזאת החברה מספר 2 בעולם, יש לה קו מאוד יוקרתי שלוקח מכולות משנחאי, עובר לסינגפור, עושה שם שיפול של אוסטרליה ניו זילנד, ממשיך לסלאלה, עושה שטעונים של כל מדינות ערב, חוצה את התעלה וב-11 יום עושה תעלה-ניו יורק.
<מנדי זלצמן: יחסית למה שהיה קיים עד הרגע שהם הגיעו לפני שנה וחצי, אז צים עשה חיפה-ניו יורק ב-23 יום.
<מנדי זלצמן: למה זה כל כך חשוב ודרמטי?
<מנדי זלצמן: לא בגלל אי דחיית הסיפוקים שיש למכולה, אלא בגלל שאתם יודעים שלמכולת קירור יש אורך חיים של 15-16 יום, זאת אומרת שברגע שיש קו שעושה 11 יום פלוס יום אחד מהערבה לפה אפשר להביא את עגבניות השרי ואת הפלפלונים למסעדות גורמה של מנהטן.
<מנדי זלצמן: דהיינו בעובדה שנמל חיפה עומד בסטנדרטים הגבוהים של להביא קו כזה של הגולדן גייט ניתן לשנות את כל פני החקלאות בישראל ולפתוח להם את השוק האמריקאי.
<מנדי זלצמן: אתם יודעים, השוק האמריקאי הוא לא מוגבל, הוא שוק שמשלם יפה, להבדיל מהאירופים.
<מנדי זלצמן: גם באירופה יש בעיה, אם האדמה לא קופאת ברוסיה אז עשרות אלפי טונות של גזר ותפוחי אדמה הלכו לזבל.
<מנדי זלצמן: היום, מרגע שהחקלאות הישראלית לא מצליחה לשווק לאירופה או הרוסים מודיעים לנו שהכול עולה על האוניות של ה-GGS ומגיע לארצות הברית.
<מנדי זלצמן: דהיינו קו כזה שפוקד את ישראל, שאנחנו עומדים בסטנדרטים שלו, חלק מהסיבה של ה-OECD היה גם להסביר לנו, 'אתם לא מבינים מה זה הקו הזה שפוקד אתכם, זה קו שעמדתם כנראה בכל הקריטריונים' ואז הוא מפרט לנו גם את הקריטריונים.
<מנדי זלצמן: לכן בטרמינל הזה אנחנו מטפלים באוניות הגדולות.
<מנדי זלצמן: אנחנו נעשה סיבוב לאורכו ואז נדבר קצת על הנושא של גריעת השטעונים.
<אליס גולדמן: אני מאומץ, מגמה ירוקה והקואליציה לבריאות הציבור, תושבת נשר במרחב חיפה.
<אליס גולדמן: שאלה לי אליך, מנדי וגם דב, אתה התחלת ואמרת שאי אפשר להרחיב ולהעמיק, האם זה עניין כספי?
<אליס גולדמן: ואם זה עניין כספי, אז מדוע להשקיע במשהו חדש ולא במשהו קיים?
<מנדי זלצמן: אני חייב להבהיר את העמדה שלי.
<מנדי זלצמן: אני שואב את סמכותי מתוקף כתבי הסמכה של חברת נמל חיפה.
<מנדי זלצמן: חברת נמל חיפה, ברפורמה של 2005, קבעה שאני מקבל ציוד, מקבל רציפים ואני עושה את הכי טוב שיש עם מה שיש.
<מנדי זלצמן: החזון או ההסברים אחר כך למה מדינת ישראל לא יכולה לטפל באוניות 18, ברוך ה' הוא לא עליי.
<מנדי זלצמן: אני צריך עם מה שיש לעשות את הכי טוב, לכן הסברים יותר טובים ממה שאני אתן לך תיתן לך חברת נמלי ישראל.
<אליס גולדמן: אבל זה אפשרי?
<מנדי זלצמן: אבל בכל זאת מאחר ששאלת ואני מטבעי לא מתחמק אני אסביר לך נורא יפה.
<מנדי זלצמן: כמו שאת מבינה, אם תעמודנה פה אוניות רחבות יותר, שימי לב שיש כולה 240 מטר בין הכרמל לבין המזרחי, כשנהיה שם נדבר - - -
<קריאה: - - - בר סמכא.
<מנדי זלצמן: לא רק ברת סמכא, גם עשתה שיעורי בית, היא גם מתכוננת, יש לנו עימות בעוד שבועיים בעכו אז היא כבר עכשיו מתרגלת.
<מנדי זלצמן: חלק מהדברים אני לא אגיד עכשיו, אני שומר לעימות.
דב חנין: לא, אל תשמור לעימות בעכו.
דב חנין: בוא נשמע את התשובה.
<מנדי זלצמן: אז אני אענה.
<מנדי זלצמן: זאת אומרת שההרחבה ולקלוט כאן אוניות רחבות יותר גם לא אפשרי מבחינת הניתוב פנימה.
<מנדי זלצמן: מה עוד שהכלונסאות, כפי שנבנו, שתבינו, הטרמינל הזה, יחד עם היותנו עם סגולה, נבנה לאוניות ל-4,000 TEU, מאחר שהביצוע קצת התברבר אז הרחבנו פה והרחבנו שם והגענו להיות של 8,000.
<מנדי זלצמן: להלביש על זה אוניות של 14 בלתי ניתן, אבל כמו שאומרת ד"ר קליש, בואו נראה האם שם ניתן להרחיב.
<מנדי זלצמן: אני אתייחס לכל דבר, הפנסיה שלי מובטחת, למי שדואג לי.
<מנדי זלצמן: בוא ניסע לאורך הטרמינל.
<מנדי זלצמן: מה שאומרת הגב' שטורך, מה שהיא מתכוונת להגיד שמכולות שמטופלות כאן בכרמל, לא מיד, כמו בנמל כמו שצריך, עולות לרכבת, שזה באמת היה מקל מאוד.
<מנדי זלצמן: אבל היו לי אמצעי תכנון.
<מנדי זלצמן: שוב, אני לא איזה מדור ביקורת.
<מנדי זלצמן: לשאלתך, רכבת הייתה מוסיפה מאוד.
<נורית שטורך: כעובדה.
<מנדי זלצמן: עובדה.
<נורית שטורך: וגם מפחיתה את הסיכון לחומרים מסוכנים.
<מנדי זלצמן: היום, בגלל המעורבות הדומיננטית שלכם, אנחנו נמנעים מלאחסן חומרים מסוכנים בצד המזרחי הזה, הישן, ושמים אותם בערוגה הקיצונית, מתוך זה שאנחנו מרחיקים אותם ככל שניתן מריכוזי אוכלוסין בעיר.
<מנדי זלצמן: גם אם ברכבת, אז אנחנו משקיעים את הנסיעה הארוכה הזאת לכיוון הרכבת.
<מנדי זלצמן: בסוף תגלי שאנחנו לא כל כך רעים כמו שאת חושבת עלינו.
<מנדי זלצמן: כתבו את זה בשמך בברושורים שלך במרוץ לראשות העיר, זה לא את, אני יודע שזה לא את, אבל הכול יהיה מסודר.
<קריאה: אני לא הזכרתי את המילה נמל בשום מקרה, ואני מוכנה שעכשיו - - -
<מנדי זלצמן: יש לי אותם מתויקים לקראת העימות.
<מנדי זלצמן: אז אתם רואים את הרציף.
<מנדי זלצמן: המדפים האלה נקראים פנטומים.
<מנדי זלצמן: למה צריך מדפים?
<מנדי זלצמן: צריך מדפים משום שגם בספרייה לא כל הספרים מונחים על הספר התחתון, המדפים האלה נושאים חלק מהמשקל של שאר הספרים, דהיינו אחרי שמטעינים חמש מכולות גובה שמים מדף שנקרא פנטום, ועליו ממשיכים עוד חמש גובה או שש גובה, תלוי בגובה האונייה, עוד מדף וכן הלאה וכן הלאה.
<מנדי זלצמן: הפנטום נשען על הקונסטרוקציה של האונייה.
<מנדי זלצמן: אלה הפנטומים.
<מנדי זלצמן: אתם רואים עכשיו, המפעיל יושב בתא הזכוכית הירקרקה, הוא מוריד את התופסן למטה, התופסן החשמלי תופס את המכולה, יש לו גם יכולת לתפוס שתי מכולות והוא מרים את זה.
<מנדי זלצמן: הגורר למטה, הגוררים מקבלים את המכולה, הם יוצרים למכולה את התנועה מפה לאזורי האחסון.
<מנדי זלצמן: כמובן שכללי הבטיחות חייבים להישמר וחלילה מאיזה חלק מתכת שיהיה זרוק כאן שיפנצ'ר את הכלי, כלי גם יכול ליפול על הצד עם מכולה.
<מנדי זלצמן: פעם היו אוניות קירור, היום יש מכולות קירור.
<מנדי זלצמן: כדי לתת טיפול למכולת קירור, אל"ף, צריך מקומות אחסון בנמל שנקראים אזורי ריפרים, refrigerated containers, ואנחנו מזינים אותם בחשמל.
<מנדי זלצמן: אגב, גם המשאית שמובילה אותם מזינה אותם בחשמל עם גנראטור, וגם לאונייה יש אזור של ריפרים, שהמכולה שם מאופסנת, מקבלת הזנת חשמל מתוך זה שהיא משדרת ל-GPS כל הזמן את הטמפרטורה שלה.
<מנדי זלצמן: היצואן או היבואן יכולים לראות בכל דקה ודקה את הטמפרטורה במכולה שלה באוקיינוסים השונים.
<מנדי זלצמן: אגב יש עכשיו סיל חכם, אותו סוגר של המכולה.
<מנדי זלצמן: אתם יודעים, מאז הפלישה של האמריקאים לעירק, כאשר הם רצו שמיכות, הם פתחו והיו סירים, אז החליטו שלא סתם משנים קונטיינרים ולא סתם פותחים קונטיינר, אלא יהיה סיל חכם, יבוא קורא סילים והסיל אומר בדיוק מה יש ואיפה יש בתוך המכולה.
<מנדי זלצמן: הסיל החכם עולה קצת כסף וחברות הספנות לא מזדרזות להחיל אותו.
<מנדי זלצמן: הנה שתי מכולות, ירוקה וחומה, של 20.
<מנדי זלצמן: אתם יכולים כבר לראות את מכולת ה-40 רגל, שהיא ארוכה יותר, ו-20 רגל שהיא קצרה יותר, ברוחב הן אותו דבר.
<מנדי זלצמן: אתם רואים את הפסים שתופסות המכולה, לאשינג, לפעמים אתם רואים באינטרנט כל מיני אסונות של מכולות שהתרסקו בלב ים, הלאשינג לא היה טוב.
<מנדי זלצמן: גם לא מזמן היה עם הצים קונסטנצה, באשדוד, שנפלו כמה מכולות לים, זה בגלל שהזדרזו להוציא אותם.
<מנדי זלצמן: מוטות הברזל האלה, האיקסים האלה, הם לאשינג.
<מנדי זלצמן: אגב, אפשר גם לראות לפי זה איזה מכולות צפויות להיות מטופלות בנמל.
<מנדי זלצמן: מה ששוחרר לו הלאשינג הוא מכולה שהולכת להיות מטופלת בנמל.
<מנדי זלצמן: כל מכולה בלי לאשינג או טופלה או הולכת להיות מטופלת.
<מנדי זלצמן: כל מכולה עם לאשינג הולכת לא להיות מטופלת בנמל.
<מנדי זלצמן: זה רציף באורך של 700 מטר.
<מנדי זלצמן: אחלה מקום.
<מנדי זלצמן: ברוחב של כ-300 מטר.
<מנדי זלצמן: אנחנו נמצאים בצד המזרחי של מסוף הכרמל.
<מנדי זלצמן: שאלה קודם חברת המועצה, ד"ר קליש, לגבי אפשרות פיתוח כאן.
<מנדי זלצמן: אם שם שוכנעתם שקשה לפתח אז נשאלת השאלה למה לא לפתח פה.
<מנדי זלצמן: ובכן, בואו נלך שלב שלב.
<מנדי זלצמן: מדינת ישראל נדרשת לתת מענה לאוניות של 14,000 ו-18,000 TEU.
<מנדי זלצמן: עד כאן אתם איתי, נכון?
<מנדי זלצמן: אי אפשר להגיד לאוניות 'פוס, אתן לא פה', במיוחד שגם הקווים הארוכים האלה, שחוצים אוקיינוסים, וככל שאונייה יותר גדולה הסלוט של המכולה יותר זול ולמה שמדינת ישראל לא תיהנה מהסלוט.
<מנדי זלצמן: הסלוט זה המקום של המכולה על האונייה, למה שמדינת ישראל לא תיהנה מסלוטים זולים?
<מנדי זלצמן: אז זאת השאלה.
<מנדי זלצמן: זה נכון, אחת האפשרויות היא להרחיב פה, אבל אז נשארים במבנה הנוכחי של הנמל עם עלות שכר גבוהה, של כ-70%, כשבמאמץ רב הורדנו אותה עכשיו ל-60% מתוך זה שהפרשנו כמות מסוימת של עובדים, שאנחנו עדיין בהליך של הפרשה, שלב א' של פרישה מרצון יצא לדרך ויכול להיות שאנחנו לקראת שלב של פרישה שלא מרצון, ובכל מקרה מדינת ישראל חייבת לתת מענה.
<מנדי זלצמן: עלות כוח האדם מסך ההכנסות שלנו היום הוא כ-70% עם ירידה ל-60%.
<מנדי זלצמן: זה דמיוני.
<מנדי זלצמן: בנמל החדש, יחד עם זה שהיזמים מתחייבים להעסיק עובדים ישראלים, כ-95%, סביר להניח שהשכר יהיה במרכיב של בין 30% ל-35%.
<מנדי זלצמן: כי עסק בריא, לא כי אני חושב ככה.
<מנדי זלצמן: ב-95' יש תכניות של מדינת ישראל לגבי איך ייראו הנמלים העתידיים שלה.