GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יהודה זמרת: (3) אם תנאים (1) ו- (2) לעיל אינם מתקיימים, מתקיימים בה כל התנאים הבאים: (א) שיעור הגירעון המצטבר של העירייה, כפי שהופיע בדו"ח המבוקר, אינו עולה על 16%; (ב) יתרת האשראי שקיבלה העירייה, כפי שהופיעה בדו"ח המבוקר השנתי האחרון של העירייה בצירוף הגירעון המצטבר של העירייה, כאמור בפסקת משנה (1), אינו עולה על 60% משיעור הכנסות העירייה בתקציב השוטף המפורטות באותו דו"ח למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר של העירייה והנחות מארנונה.
<יהודה זמרת: (4) היחס בין ההכנסות העצמיות של העירייה לבין כלל הכנסותיה המפורטות בדו"ח השנתי המבוקר האחרון, למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר והנחות מארנונה, עולה על 62.5%.
<יהודה זמרת: (5) יתרת האשראי שקיבלה העירייה, למעט הלוואת שעה, שמועד פירעונה חל בתקופה שאינה עולה על שנה, כפי שהופיעה בדו"ח המבוקר, אינה עולה על 10% משיעור הכנסות העירייה בתקציב השוטף, למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר והנחות מארנונה של העירייה המפורטות באותו דו"ח; (6) העירייה אינה זכאית למענק כללי לאיזון ממשרד הפנים, ובשלוש השנים שקדמו לשנת הכספים על פי הדו"חות המבוקרים לשנים אלו לא צברה גירעון שוטף בכל אחת משנות התקציב האמורות; (7) שיעור גביית הארנונה של העירייה בכל אחת משלוש השנים שקדמו לשנת הכספים, על פי הדו"חות המבוקרים לשנים אלו ביחס לחיוב השוטף מארנונה באותן שנים, הוא 80% לפחות.
<יהודה זמרת: (ג)(1) תוקפה של ההכרזה יהיה בתום שלושים ימים מיום ההכרזה, אלא אם כן קבע השר מועד אחר.
<יהודה זמרת: (2) על אף האמור, על פעולות אשר נדרשו לאישור השר או הממונה קודם להכרזה והוגשו לאישור השר או הממונה לפי העניין קודם להכרזה, ימשיכו ויחולו עליהן הוראות פקודה זו החלות על עירייה שאינה עירייה איתנה.
<יהודה זמרת: (ד) לא יכריז השר על עירייה כעירייה איתנה אף אם מתקיימים בה התנאים המנויים בסעיף קטן (ב), אם מצא על פי חוות דעת שהוגשה לו כאמור בסעיף קטן (ד1) כי מתקיים בה אחד מאלה: (1) תקציבה או ענייניה מנוהלים באורח לא תקין או שלא בהתאם להוראות כל דין, באופן שיש בו כדי למנוע את הכרזתה כעירייה איתנה; (2) העירייה חרגה מתקן כוח האדם שאושר בתקציבה.
<יהודה זמרת: (3) בחינת התנהלותה של העירייה לעניין פסקת משנה (1) תיבחן בין היתר בשים לב להתנהלותו של תאגיד עירוני כהגדרתו בסעיף 249א.
<יהודה זמרת: (ד1) לא יכריז שר הפנים על עירייה כעירייה איתנה אלא לאחר שהונחה בפניו חוות דעת כי מתקיימים התנאים לפי סעיף קטן (ב), ולא מתקיימים בה התנאים לפי סעיף קטן (ד).
<יהודה זמרת: (ה) הודעה על הכרזה כאמור בסעיף זה תפורסם באתר האינטרנט של משרד הפנים.
<יהודה זמרת: (ו) אחת לשנה יוגש לשר הפנים דו"ח לעניין העיריות שהוכרזו כעיריות איתנות בכל הנוגע להתקיימות התנאים הקבועים בסעיף קטן (ב), ואי התקיימות התנאים לפי סעיף קטן (ד) לגביהן.
<יהודה זמרת: 232ב.
<יהודה זמרת: ביטול הכרזה: (א) נוכח השר לפי המידע שבפניו, שניהול ענייניה הכספיים ואופן תפקודה של עירייה איתנה עלולים להביא ליצירת גירעון שוטף בתקציבה או שהם מנוהלים באורח בלתי תקין ושלא בהתאם להוראות כל דין, ישלח התראה לעירייה.
<יהודה זמרת: (ב) נוכח השר על פי חוות דעת שמתקיים אחד מאלה, יבטל את ההכרזה על העירייה כעירייה איתנה: (1) העירייה סיימה את שנת הכספים בגירעון שוטף; (2) העירייה ממשיכה לנהל את ענייניה הכספיים ולפעול באופן העלול להביא ליצירת גירעון שוטף בתקציבה או שהיא ממשיכה לנהל את ענייניה באורח לא תקין ושלא בהתאם להוראות כל דין אף שהתרה בה, כאמור בסעיף קטן (א); (3) לא מתקיים עוד בעירייה תנאי מהתנאים הקבועים בסעיף 232א(ב).
<יהודה זמרת: (ג) הודעה על ביטול ההכרזה תימסר לראש העירייה וליושב ראש המועצה ותפורסם באתר האינטרנט של משרד הפנים; ביטול ההכרזה ייכנס לתוקפו בתום שבעה ימים מיום מסירת ההודעה, אלא אם כן קבע השר מועד אחר מטעמים מיוחדים.
<יהודה זמרת: (ד) בוטלה ההכרזה על עירייה כעירייה איתנה, יחולו עליה מיום כניסת הביטול לתוקף הוראות פקודה זו החלות על עירייה שאינה עירייה איתנה.
<יהודה זמרת: 232ג – נמחק.
<יהודה זמרת: רק המספר בטעות נשאר.
<יהודה זמרת: שזה בעצם אמור להיות 12.
<יהודה זמרת: המספור פה, הייתה לנו תקלה.
<יהודה זמרת: תיקון פקודת המועצות המקומיות: בפקודת המועצות המקומיות: (1) בסעיף 34, במקום "סימן ב'" יבוא "סימנים ב' ו-ד'"; (2) בסעיף 34א, אחרי "173ב" יבוא "188", אחרי "192" יבוא "196", אחרי "203" יבוא "208, 208א", אחרי "210" יבוא "211, 212", ואחרי "249ב" יבוא "338 ו-339 לעניין מועצות מקומיות איתנות".
מירי רגב: סיימנו את הקראת החוק.
מירי רגב: התייחסות של משרד האוצר, מר ערן ניצן, בבקשה, שלוש דקות.
מירי רגב: לאחר מכן אנחנו עוברים להתייחסות של ראשי הערים שנרשמו: מר דב צור, מר פיני בדש, מר יונה יהב ואבי.
מירי רגב: מר יונה יהב הלך?
מירי רגב: הוא לא רוצה להתייחס?
יעקב אשר: - - - במקומו.
מירי רגב: מר ערן ניצן, בבקשה.
<ערן ניצן: תודה ליושבת הראש.
<ערן ניצן: כאמור, הנוסח שהוקרא הוא נוסח שעבדנו עליו בשבועות ובחודשים האחרונים.
<ערן ניצן: הוא נוסח מתואם שמשקף גם את תפיסת משרד האוצר, יושבת הראש.
<ערן ניצן: יש הלימה מדויקת בין רשות איתנה ומאוזנת תקציבית לבין איכות השירותים שהיא מספקת לאזרחים שלה.
<ערן ניצן: במובן הזה גם הצעת החוק הזו מתיישבת עם תפיסת העולם שקוראת לרשויות: בואו, תהיו מאוזנות, ובואו תתנהלו נכון מבחינה תקציבית, לא כערך בפני עצמו אלא כדבר שבסופו של דבר מבטא גם שירותים מוצלחים לתושבים, ובזה יש לנו עניין.
<ערן ניצן: אני חושב שמה שאמר שר הפנים בתחילת הישיבה סביב התיאום של הנוסח הוא דבר חשוב שבו הנוסח הוא לא מושלם והוא תמיד חוצה חיץ בין מי שהיא איתנה ללא איתנה, ותמיד מישהו ישלם איזשהו מחיר כי הוא קרוב לחיץ הזה ולא מצליח להיכלל בו.
<ערן ניצן: אבל נדמה לי שהדרך להעביר את החוק הזה בצורה מהירה מאוד היא להיצמד לעקרונות הללו שנקבעו, כשצריך לזכור שמדובר בסך הכול על איזושהי הטבה או הקלה.
<ערן ניצן: כלומר, גם רשות שהדבר הזה לא מצליח להתגלגל לפתחה אז המחיר הוא לא מחיר כבד מדי.
<ערן ניצן: היא ממשיכה להתנהל כמו היום, ובאמת היא מקבלת איזושהי מוטיבציה כדי לפעול ולהשתפר, ובסופו של דבר להגיע לכללים של מאוזנת.
<ערן ניצן: אני רוצה לציין זווית נוספת של הצעת החוק שלא באה לידי ביטוי עד עכשיו: בדברים והם הסיכון שיש בהצעת החוק.
<ערן ניצן: זה לא שסתם הדברים לקחו שנים עד שהם מתקיימים.
<ערן ניצן: מי שנושא בסיכון לטעמנו הוא לא אחר ממשרד האוצר.
<ערן ניצן: צריך לקחת את זה בחשבון.
<ערן ניצן: החשש הוא כמובן, והפורום הזה ואת בוודאי מכירים, הוא חשש מדברים שקרו בעיריות גדולות מאוד: עיריית תל אביב בשנות ה-80 וה-90, שמי שמימן את הגירעונות הכבדים באותם מקומות היה לא אחר ממשרד האוצר.
<ערן ניצן: ואם חלילה הגירעונות האלה יחזרו וייווצרו, מי שיממן אותם שוב יהיה משרד האוצר.
<ערן ניצן: לכן למשרד האוצר יש גם עניין רב.
<ערן ניצן: זו כמעט התחייבות, כן?
<ערן ניצן: גם עניין רב בהצעת החוק הזו - - -
<קריאה: - - - של משרד האוצר - - -
מירי רגב: קודם כל לא לתקוף את משרד האוצר, כי הפעם אני חייבת להגיד לכם ששר האוצר בסדר.
מירי רגב: יש פה ושם דברים שצריך לשפר, אבל בגדול הוא בסדר.
<ערן ניצן: אז אנחנו מהטעם הזה גם מלווים את הצעת החוק באופן הדוק, וגם רוצים להקפיד על מנגנוני הבקרה, והפיקוח וההגדרות שכלולים שם כדי שבסופו של דבר המהלך לא ייווצר והפסדו בשכרו.
<ערן ניצן: עד כאן עיקר ההערות שלנו.
מירי רגב: מר דב צור, בבקשה.
<דב צור: טוב, בוקר טוב.
<דב צור: אני חושב שבאמת נעשתה פה עבודה טובה.
<דב צור: שתי הערות שנוגעות יותר לצד הטכני, אני חושב שהכוונות משותפות: האחת, בסעיף שמדבר על ה-10%, בעמוד 5.
<דב צור: כתוב: "יתרת האשראי שקיבלה העירייה, למעט הלוואת שעה, שמועד פירעונה חל בתקופה שאינה עולה על שנה, כפי שהופיעה בדו"ח המבוקר, אינה עולה על 10% משיעור הכנסות העירייה בתקציב השוטף".
<דב צור: אני מבין שיש הסכמה עקרונית שמדובר בפירעון השוטף, בפירעון המלוות השוטף.
<דב צור: רק האופן שבו זה מנוסח הוא לדעתי בעייתי.
<דב צור: אני מבין שזה תואם גם - - -
מירי רגב: לא, לא, רגע, אני רוצה להבין שזה תואם.
<מרדכי כהן: לא, לא, זה נכון.
<מרדכי כהן: זה נכון מה - - -
מירי רגב: משרד האוצר, כי אנחנו אחרי הדיון הזה הולכים להצבעות.
מירי רגב: לא רוצה שעוד פעם יתחיל לנו דיון.
מירי רגב: האם מקובל שזה פירעון שוטף?
<ערן ניצן: זה מקובל.
מירי רגב: זה מקובל.
מירי רגב: זה ידוע.
<ערן ניצן: כן, כן.
<ערן ניצן: לפרוטוקול, אני מצהיר את זה גם לפרוטוקול.
מירי רגב: היועץ המשפטי, גם אתה וגם היועץ המשפטי של הוועדה, נא תדייקו את הנוסח בתוך הסעיף הזה.
<יהודה זמרת: לא הייתה הבהרה לפרוטוקול.
<יהודה זמרת: - - - בחוק יסודות התקציב.
<יהודה זמרת: אם אני אשנה - - -
<דב צור: לפעמים זה תואם איזה סעיף בחוק יסודות התקציב.
<דב צור: קודם כל, אם זו טעות שם צריכים - - - טעות שם, אבל למה לא להוסיף?
<דב צור: פשוט לקחת את - - -
<תומר רוזנר: מה זה להצהיר לפרוטוקול?
מירי רגב: אין להצהיר לפרוטוקול.
מירי רגב: זה יהיה נוסח שמדובר על פירעון.
מירי רגב: אני לא רוצה שזה יהיה - - -
<דב צור: כל מה שאני מציע זה שאת ה"למעט", את השלוש מילים של ה"למעט", בסדר?
<דב צור: להעביר לסוף פסקה.
<דב צור: שייקרא כך: יתרת האשראי שקיבלה העירייה שמועד פירעונו חל בתקופה שאינה עולה על שנה, למעט הלוואת שעה – וכל ההמשך אותו דבר.
<דב צור: זה הכול.
<יהודה זמרת: אבל כשאומרים "מועד פירעונו" מתכוונים לפירעון, ולכן לא צריך להגיד אותו ברישא.
<יהודה זמרת: בגלל שכתוב מועד פירעונו זה על הפירעון, על היתרה שעומדת לפירעון, ולכן לא צריך להגיד בהתחלה פירעון.
<יהודה זמרת: אין פירעון יתרת אשראי.
<יהודה זמרת: זה מונח.
<דב צור: אבל "למעט הלוואת שעה", יש פה יתרת אשראי.
<ארז קמיניץ: אתה רוצה להעביר את ה"למעט" לסוף?
<דב צור: את ה"למעט" לסוף הפסקה, זה הכול.
<דב צור: ואני חושב שזה נכון גם לעשות את זה בחוק יסודות התקציב, אבל זה כבר שיקול שלכם.
<קריאה: אחרי ה"שנה", אחרי ה"שנה".
מירי רגב: הנוסח, בבקשה, היועץ המשפטי של משרד הפנים יחד עם היועץ המשפטי שלנו, תסגרו את הנוסח, אבל שהמהות תבוא לידי ביטוי.
<ערן ניצן: - - - רק על המהות.
<ערן ניצן: אנחנו מסכימים לתיקון.
<ערן ניצן: אבל יושבת הראש, אנחנו רק עומדים על זה: לא צריך לתקן את חוק יסודות התקציב.
<ערן ניצן: זה לדעתנו ואנחנו - - -
מירי רגב: לא, לא, לא לתקן שום חוק.
מירי רגב: פה בהערה, פה נכניס את זה.
<דב צור: לא אמרתי.
<דב צור: אמרתי רק - - -
<יהודה זמרת: עלול להיווצר פער - - -
<איתן עטיה: רק הערה טכנית קטנה לגבי הסעיף הזה, שיהיו ערים, כי המשרדים רוצים שזה יהיה נוסח זהה: פה כתוב "פירעונה", שם כתוב "פירעונו".
<איתן עטיה: תשימו לב לזה.
<יהודה זמרת: בסדר.
<ארז קמיניץ: אשראי או יתרה, למה אתה מתייחס?
<דב צור: הערה נוספת, עמוד 2, סעיף 6, התיקון של 208.
<דב צור: אני חושב, שוב, שהכוונה היא ברורה: התכוונתם שניתן לשחרר את הרזרבה בסעיף קטן (ג), שניתן לשחרר את הרזרבה רבע בכל רבעון, אבל כתבתם את זה מהיתרה הקיימת של הרזרבה.
<דב צור: זה לא נכון.
<דב צור: זה רבע מיתרת הרזרבה המקורית.
<דב צור: אם קבעתי יתרה מקורית, רבע אני יכול לשחרר בכל רבעון.
<דב צור: בסדר?
<דב צור: - - - הניסוח.
<קריאה: הניסוח הזה יישאר לעולם רזרבה.
<יהודה זמרת: לא, לא, לא, בסדר.
<דב צור: אוקיי.
<דב צור: כבוד יושבת הראש, אני מבקש עוד איזו הערה.
<דב צור: אני לא מבקש לתקן את זה כרגע.
<דב צור: אנחנו מאוד-מאוד רוצים שזה יעבור כמות שזה, אבל אני מפנה את תשומת לבכם לכך, וכנראה שדיברו אתכם, שסעיף 45(א) לחוק יסודות התקציב הוא סעיף שכל מה שאנחנו עושים פה כמעט מנוטרל דרכו.
<דב צור: אז יש איזו פרשנות שם.
<דב צור: הסעיף הזה אומר שכל עסקה - - -
גדעון סער: מה זה?
גדעון סער: איזה סעיף?
<דב צור: סעיף 45(א) לחוק יסודות התקציב אומר שכל עסקה שרשות מקומית עושה או אחד מתאגידיה שמשכה מעל לשלוש שנים, טעונה אישור שר הפנים ושר האוצר.
<קריאה: זה המיזם.
<קריאה: על המיזם.
<קריאה: זה רק לביצוע מיזם.
<קריאה: זה לביצוע מיזם.
<דב צור: לא כתוב לביצוע מיזם, חבר'ה.
<דב צור: אם היה כתוב לביצוע מיזם לא הייתה בעיה.
<דב צור: כל עסקה שמשכה מעל שלוש שנים, כשההתחייבות בגינה היא מעל שלוש שנים.
<דב צור: אז אם הכוונה היא - - -
מירי רגב: נכון, אתה צודק בעניין הזה.
גדעון סער: כתוב לביצוע מיזם.
גדעון סער: הנה, הסעיף מולי.
מירי רגב: לא כתוב.
<גולן זריהן: בחוק יסודות התקציב יש למעשה סעיף שמגביל את הפעילות של הרשות להתחייבות מעל שלוש שנים, ושם נדרש, אגב, אישור, לא רק של שר הפנים אלא גם של שר האוצר.
<דב צור: עכשיו, אף אחד לא מקיים אותו פרקטית, - -
<גולן זריהן: - - -
<דב צור: - - כי אף אחד לא מגיש - - - כאלה.
<דב צור: אנחנו חותמים הסכמי שכירות מעל שלוש שנים.
<יהודה זמרת: לא, זה לא הסעיף.
<יהודה זמרת: הסעיף מדבר, הכוונה הייתה - - -
<דב צור: עזוב הכוונה.
מירי רגב: עזוב מה הכוונה.
מירי רגב: אתה כל פעם בא עם הכוונות.
<יהודה זמרת: אין לי כוונה.
<יהודה זמרת: הסעיף הזה, 12 שנה נמצא במבואה לפי - - -
<קריאה: זה חשוב שזה ייאמר לפרוטוקול - - -
<יהודה זמרת: אני אומר ככה: אפשר לתקן.
<יהודה זמרת: הכוונה הייתה שרשות מקומית נכנסת ל-.T.O.B, ובעצם זה אשראי, זה נמצא בפרק האשראי של הרשויות המקומיות.
<יהודה זמרת: והכוונה שהיא בעצם, זה סוג של אשראי – .T.O.B.
<יהודה זמרת: ואמרו כשאתה נכנס למיזם, התכוונו מעל שלוש שנים ואתה עוסק ב-.T.O.B, זה בעצם אמור להיות עסקת אשראי, ואתה צריך לקבל אישור.
מירי רגב: כן, אבל זה לא כתוב ככה.
מירי רגב: תשנו את הנוסח שיהיה כתוב ככה.
<יהודה זמרת: אני רק אומר:
<יהודה זמרת: אנחנו כרגע לא שינינו, לא הוספנו רגולציה - - - וגם לא הורדנו ממנה.
<יהודה זמרת: לא אכפת לי.
<יהודה זמרת: אני רק אומר, כרגע הפרשנות - - -
<ארז קמיניץ: אז כרגע זאת הפרשנות.
מירי רגב: אבל עורך הדין ארז קמיניץ, בוא נכתוב את זה ברור.
<ארז קמיניץ: בסדר, אבל אם צריך לתקן למה עכשיו?
<ארז קמיניץ: - - -
מירי רגב: מה אתה רוצה, שעל כל פרשנות נבוא ליועץ המשפטי לממשלה שיפרש לנו את החוק?
<יהודה זמרת: יש פה את אגף התקציבים.
<יהודה זמרת: זה לא - - -
<אבירם דהרי: כבוד היושבת ראש, זה מוזר מאוד.
<אבירם דהרי: עורך הדין יהודה זמרת, זה מוזר מאוד.
<אבירם דהרי: לפני שבוע או שבועיים, בבית המשפט העליון, הצהיר משרד הפנים ופרקליטות המדינה לבג"ץ שהקצאה של מבנה ליותר משלוש שנים צריכה לעבור את כל האישורים האלה.
<יהודה זמרת: היא עוברת כי זה 188.
<יהודה זמרת: אתה נמצא בכלל בסיפור אחר.
<יהודה זמרת: זה לא הסעיף הזה.
מירי רגב: תיכף היועץ המשפטי יעשה פה סדר.
מירי רגב: מר פיני בדש, בבקשה.
פיני בדש: אני קראתי מה הסמכויות להיות רשות איתנה.
פיני בדש: לא יודע מה הסמכויות שלנו, של אלה שיהיו רשות איתנה.
פיני בדש: לא יודע איפה אפשר למצוא את זה.
<קריאה: אתה באמת צריך את ההגדרה כדי לדעת?
<קריאה: - - - את ההגדרה?
פיני בדש: את ההגדרה להיות בפנים קראתי, אבל איך - - -
מירי רגב: מר פיני בדש, התייחסות לחוק.
פיני בדש: התייחסות לחוק: אני רואה פה שהפכתם את הגזבר לשליט.
פיני בדש: אני רואה את הסעיף הזה – 208א(ב).
פיני בדש: כתוב: אם רוצים לקחת משהו מהרזרבה הכללית, מתבקשת העברה מהגזבר שההוצאה נדרשת.
פיני בדש: כאילו הגזבר אומר לכם: המועצה החליטה משהו, לקחת מהרזרבה.
פיני בדש: הגזבר אומר: לא נראה לי.
פיני בדש: לפי ההגדרה פה –לא נראה לי; לא נראה לי – אני לא מאשר; המועצה לא יכולה לאשר את זה.
פיני בדש: מה זאת אומרת שהגזבר צריך להגיד אם זה נדרש או לא נדרש או אם יהיה צפוי מאוד?
פיני בדש: יש פה החלטת מועצה, יש את זה בתקציב, הגזבר צריך לאשר ולא להחליט לחוות דעתו אם זה בסדר או לא בסדר.
פיני בדש: לא נראה לי.
מירי רגב: למה הגזבר?
מירי רגב: אבל אתה נותן פה המון כוח לגזבר.
<גולן זריהן: אבל יכול להיות מצב – קודם כל, אני יושב ראש איגוד הגזברים - - -
מירי רגב: ברור שאתה תדאג לגזברים.
מירי רגב: אם לא אתה מי ידאג לגזברים?
<גולן זריהן: אני דואג לרשויות, לא לגזברים.
<קריאה: מר פיני בדש, זה רק לגבי הרזרבה, לא לגבי - - -
פיני בדש: מה זה משנה?
פיני בדש: סליחה.
פיני בדש: אם בכלל זה לא ברזרבה אני לא שואל אותו - - -.
פיני בדש: הרי מה זה רזרבה?
פיני בדש: זה מה שיוצא - - -
מירי רגב: מר פיני בדש, תרגיע.
פיני בדש: אני אומר, זה משהו שפתאום הזדמן לך ואתה צריך אותו.
פיני בדש: ובא הגזבר ואומר: לא נראה לי.
פיני בדש: המועצה החליטה, והוא אומר: לא נראה לי.
פיני בדש: לא נראה לי – לא עושים.
גדעון סער: למה יש צורך בזה?
<גולן זריהן: התשובה לזה מאוד ברורה.
<גולן זריהן: אני יכול להסביר אם צריך לדעת.
גדעון סער: אני שואל את עורך הדין יהודה זמרת.
<ערן ניצן: הסיפור נוגע לרזרבה.
<ערן ניצן: קבענו שתהיה רזרבה - - -
גדעון סער: אבל אם ההוצאה נדרשת או לא, השיפוט הוא לא של הגזבר, השיפוט הוא של הרשות באמצעות האורגנים של הרשות.
גדעון סער: זה יכול להיות או ראש הרשות או מועצת הרשות.
<ערן ניצן: אז רק להשלים את הטיעון: הרזרבה, השאלה היא מתי משתחררת, השר.
<ערן ניצן: הרזרבה הרי צריכה להשתחרר מתי שהוא.
<ערן ניצן: קבענו שהיא משתחררת בכל רבעון את החלק הרבעוני ובדצמבר מוציאים את כולם.
<ערן ניצן: זה בהחלטה שוטפת.
<ערן ניצן: כל דבר מעבר לזה – זו הכוונה – שסתום מעבר לעניין הזה: אתה רוצה לרוקן את הרזרבה בינואר או בפברואר או כל דבר שחורג מעבר לרבעון או דצמבר יהיה באישור הגזבר.
גדעון סער: אבל למה הגזבר?
גדעון סער: אני חוזר על השאלה: יש כאן איזו הנחה כאילו הגזבר משוח כקדוש, והאורגנים הנבחרים אין להם שום מילה.
<תומר רוזנר: אבל זה לכל אורך ההצעה הזאת.
גדעון סער: אז אתה יודע מה, יכול להיות שצריך לשנות בעוד כמה מקומות.
פיני בדש: כל הסעיפים האלה - - -
מירי רגב: כל הסעיפים הם גזבר.
פיני בדש: כל הסעיפים - - -
מירי רגב: לכל אורך ההצעה לגזבר נותנים פה - - -
פיני בדש: בכל הסעיפים פה הגזבר נהיה מלך - - -
מירי רגב: בעצם, הם העבירו כמו בתכנון והבנייה שהם רוצים שהיועצים המשפטיים.
פיני בדש: גם ככה - - -
מירי רגב: תיכף נבדוק את זה.
גדעון סער: אם אני לא מקבל הסבר ענייני, אז אין לי בעיה לשנות את זה.
<ערן ניצן: השאלה היא איך משחררים את הרזרבה מעבר לכללים.
<ערן ניצן: זו השאלה.
<ערן ניצן: מה המנגנון?
גדעון סער: - - - יש החלטה של מועצת הרשות.
<קריאה: לא, בשביל מה רזרבה?
<יהודה זמרת: המועצה קבעה שאחוז מתוך התקציב יהיה לרזרבה, מתוך מטרה שהרשות לא תיכנס, אם בדצמבר יש לה הוצאה בלתי צפויה, לגירעון שוטף.
<יהודה זמרת: זו בעצם המטרה שהייתה – להשאיר סעיף רזרבה.
<יהודה זמרת: אמרו: איך משחררים את הרזרבה באופן שוטף כדי שלא בינואר כל הרזרבה כבר תלך - - -
מירי רגב: אבל מה הבעיה שהמועצה - - - בוועדת הכספים?
גדעון סער: מועצת הרשות תקבל החלטה ובהחלטה ייכתב מה שכתוב פה, שהיא הוצאה, איך כתוב פה?
גדעון סער: נדרשת ובלתי צפויה מראש.
גדעון סער: המועצה ולא הגזבר.
יעקב אשר: באישור המועצה.
גדעון סער: מה הבעיה בזה?
מירי רגב: אתה נותן פה המון כוח לגזבר, ואז ראש העיר יעבוד אצל הגזבר.
<דב צור: ממילא יש סמכות לגזבר לקבוע שאם השינוי הוא שינוי שמהווה חריגה, הוא יכול לעצור אותו.
יעקב אשר: יש לו מספיק כלים - - -
גדעון סער: משרד האוצר – לא מקובל עליו.
<ערן ניצן: אני רוצה להסביר שוב: למועצה יש סמכות לזה - - -
פיני בדש: - - - אדוני השר, כל הסעיפים של הגזבר פה - - -
גדעון סער: אותו אתם רוצים להחיל חובת הנמקה.
גדעון סער: כדי שיהיו צמודים לכלל הזה של הוצאות נדרשות ובלתי צפויות – בסדר גמור שזה יהיה, ייכלל בהחלטה של המועצה, היא תהיה מחויבת להצהיר את זה.
גדעון סער: אבל אני נגד העתקת הסמכות מדרג נבחר לדרג ממונה.
גדעון סער: זה עניין של השקפת עולם.
גדעון סער: מי שהרעיון הדמוקרטי הוא לצנינים בעיניו, כי הוא רגיל שהכוח אצל הפקידים ורק הפקידים יכולים להגיד מה נדרש, אז יש לו בעיה עם זה.
גדעון סער: לי אין בעיה עם זה.
<תומר רוזנר: כבוד השר, זה מופיע בסדרת הסעיפים האחרים - - -
מירי רגב: אוקיי, אז זה יתוקן.
מירי רגב: יתוקן.
גדעון סער: אז בוא נעבור סעיף-סעיף.
פיני בדש: גברתי היושבת ראש, כל הסעיפים כאלה - - -
מירי רגב: רגע, בסוף אני אתן גם לעורך הדין ארז קמיניץ לדבר וגם למר ערן ניצן.
מירי רגב: כרגע ההערה שלך מקובלת, היא נכונה.
מירי רגב: הגזבר מקבל כאן יותר מדי כוח.
מירי רגב: ושוב אנחנו הופכים את הנבחרים לפקידים של הפקידים.
פיני בדש: גם ככה הוא מסמר בלי ראש.
פיני בדש: תראו בפתח תקווה.
מירי רגב: ואנחנו לא רוצים להיות פקידים של פקידים.
מירי רגב: אז לכן אנחנו נראה מה עושים פה.
<גולן זריהן: תשמע, אני מציע שלא תעליב את כל - - -.
<גולן זריהן: אם יש איזה גזבר שאתה לא מסתדר איתו זה בסדר גמור.
פיני בדש: לא.
פיני בדש: מה קרה בפתח תקווה?
פיני בדש: כל הניהול של העיר הפך להיות דרך החברה הכלכלית כי היא צריכה לפטר את הגזברים.
<גולן זריהן: אתה לא צריך לזרוק רפש על כל הגזברים בארץ.
מירי רגב: עכשיו אני מבקשת מראש עיריית נשר, ולאחר מכן מר אבירם דהרי.
<אבי בינמו: יכול להיות שאנחנו עיר הכי קטנה אבל אולי גם הכי איתנה.
<אבי בינמו: זה ייאמר לזכות קודמי.
<אבי בינמו: אני נבחרתי רק לפני כחודשיים.
<אבי בינמו: בדרך לכאן, המשפט או הטלפון הראשון שעשיתי היה לגזבר עיריית נשר, שאני מאוד מעריך אותו.
<אבי בינמו: באמת, בעל מקצוע מהטובים ביותר שיש.
<אבי בינמו: אבל אמרתי לו: חביבי, אתה מקבל כוח בהצעת החוק הזו.
<אבי בינמו: אני תומך בדברי השר, מה שנאמר כאן.
<אבי בינמו: הקטע הזה שהוא נותן את הכוח לגזברים או לפקידים, כן?
<אבי בינמו: לא מתאימה לנו כנבחרים.
<אבי בינמו: צריכים לעשות כאן שיקול אחר בהצעת החוק ולאפשר לנו סמכויות בהתאם לאחריות שאנחנו לוקחים.
<אבי בינמו: זו ההערה שלי.
<אבי בינמו: לדעתי, החוק מצוין.
<אבי בינמו: אני גאה להיות חלק מהחבורה האיתנה.
<גולן זריהן: אגב, אנחנו, איגוד הגזברים, לא מתנגדים לזה שהגזבר לא יהיה.
<גולן זריהן: זה בסדר גמור.
מירי רגב: אז אם ככה אז היא הנותנת.
מירי רגב: בוודאי - - -
פיני בדש: - - - היה חוק להגביל את התוקף של הגזבר, אורך החיים שלו.
פיני בדש: כולם - - -
מירי רגב: מר פיני בדש, הבנו את זה וקיבלנו את זה.
מירי רגב: מר אבירם דהרי, בבקשה.
<אבירם דהרי: לגבי מענק איזון, גם פה, יש פה איזו תפיסה מוטעית שכאילו מענק האיזון זה איזו טובה שהמדינה או משרד האוצר או מישהו עושה לעיריית קריית גת או לעירייה אחרת שמקבלת מענק איזון.
<אבירם דהרי: אם העירייה מתנהלת טוב, ואין לה גירעון, והיא עומדת בכל הפרמטרים, מה זה משנה?
<אבירם דהרי: זה לא מענק איזון, זה משהו שמגיע לעירייה על פי חוק.
<אבירם דהרי: זה תקציב איזון.
<אבירם דהרי: זה לא איזה טובה.
<אבירם דהרי: זה לא אני החלש, לא העירייה היא החלשה.
מירי רגב: אתה אומר שגם עיריות שיש להן, אתה אומר שבהגדרה - - -
<אבירם דהרי: אני בהגדרה, תשמעי, בהגדרה של .I.D.B, שזה מכון מכובד מאוד, הוא מציב את קריית גת, עיריית קריית גת – לא תושבי קריית גת, עיריית קריית גת – הוא מציב אותה לפני רעננה, לפני כפר סבא, באיתנות פיננסית.
<אבירם דהרי: תקראו את .I.D.B של 2013.
<אבירם דהרי: והוא אומר: לא רק זה, העובדה שהם נמצאים לפני רעננה, לפני כפר סבא, לפני מודיעין, לפני הוד השרון, לפני נתניה, עם סוציו-אקונומי של התושבים – 4, זה צריך להסביר לכם, לא לתת להם עונש.
מירי רגב: מה שאתה אומר כאן, אתה מבקש בעצם משר הפנים ומהוועדה לשקול אפשרות - - -
<אבירם דהרי: גברתי היושבת ראש, ההצעה שלי פשוטה: בעמוד 5, בסעיף 6 – העירייה אינה זכאית למענק כללי לאיזון ממשרד הפנים.
<אבירם דהרי: צריך למחוק את זה.
מירי רגב: למה בעצם, מר ערן ניצן?
<ערן ניצן: למה?
<ערן ניצן: כי המשמעות למענק האיזון נובעת - - -
<אבירם דהרי: כי הרי מה המשמעות של מענק איזון?
<קריאה: זה אפילו לא מענק, זה תקציב.
<אבירם דהרי: זה תקציב.
<אבירם דהרי: אתה חייב לתת לי את זה.
<קריאה: או שאתה עצמאי; או שאתה צריך עזרה או שאתה לא צריך עזרה.
<אבירם דהרי: אתה שולח אליי את כל העולים החדשים, - - -, אני מטפל בהם יפה, אני גומר בלי גירעון, אין לי גירעון נצבר, הכול פיקס, אז למה?
<אבירם דהרי: בגלל שאתה חייב לתת לי את זה?
<אבירם דהרי: ובגלל שאני מטפל בתושבים האלה?
<קריאה: מה זה "חייב"?
<אבירם דהרי: בטח שאתה חייב לתת את זה.
מירי רגב: אוקיי, תיכף נגיב על העניין הזה – מענק איזון, מר אבירם דהרי.
מירי רגב: אתה ביקשת?
<משה אברמוביץ': אני רק רוצה - - -
<משה אברמוביץ': שוקי אברמוביץ', משנה לראש העיר רמת גן.
<משה אברמוביץ': אני רק רוצה להסב את תשומת ליבו של מר פיני בדש:
<משה אברמוביץ': הסמכות של הגזבר מתרכזת רק בסעיף אחד מכל הסעיפים.
<משה אברמוביץ': בכל יתר הסעיפים הוא צריך לתת חוות דעת והמועצה מחליטה.
<משה אברמוביץ': רק בסעיף של - - -
<משה אברמוביץ': זה מה שכתוב.
מירי רגב: תקרא את החוק.
מירי רגב: כל החוק הזה, תקשיבו, יש וטו לגזבר.
מירי רגב: וזה בדיוק אותו דבר כמו שיש וטו בתכנון ובנייה ליועצים משפטיים, ואת זה אנחנו לא ניתן.
פיני בדש: שמרו על הברז.
פיני בדש: הוא עם הידית על הברז.
<קריאה: זו חוות דעת - - -
<קריאה: רק חוות דעת
מירי רגב: וטו.
גדעון סער: רגע, גברתי היושבת ראש, אנחנו דיברנו עד לרגע זה על סעיף אחד בלבד, שזה 208א(ב), וזה דורש תיקון.
גדעון סער: אני לא יודע אם בשאר הסעיפים נדרש תיקון, צריך לבחון את זה.
גדעון סער: פה - - -
יעקב אשר: אולי רק סמנטיקה נדרשת - - -
מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה – ההערות שלכם.
<תומר רוזנר: כן, תודה, גברתי היושבת בראש.
<תומר רוזנר: לפני שאתייחס לגופו של עניין אני רק אעיר: כשנרמז שלעניין חוות דעתנו לגבי מועד קיום ההצבעות אין לנו סמכות לעשות זאת.
<תומר רוזנר: אני רק מפנה לחוק הכנסת הקובע שהיועץ המשפטי לכנסת או נציגו אחראי לתקינות הליכי החקיקה, ואני סבור שהצעת חוק שפורסמה לראשונה אתמול ויש בה שינויים מהותיים לעומת ההצעה המקורית - - -
מירי רגב: טוב, הצעתך התקבלה.
מירי רגב: בוא נמשיך - - -
גדעון סער: אני רוצה להעיר ליועץ המשפטי שיש אינספור תקדימים בתולדות הכנסת, הנוכחית וקודמותיה, להצעות שהוצבעו, שהנוסח הומצא בבוקרו של אותו יום.
גדעון סער: אין ספור תקדימים.
גדעון סער: ולכן עם כל הכבוד, עם כל הכבוד, אני שב ומעמיד אותך במקום.
גדעון סער: זה דבר שנעשה לא בסמכות.
גדעון סער: הוא בסמכות מטעם אחת, שיושבת ראש הוועדה קיבלה את עמדתך, אבל לעמדתך אין אחיזה בהיסטוריה, לא של הכנסת הנוכחית ולא בעבר.
יריב לוין: היא קיבלה, אגב, את בקשתו, לא את עמדתו.
יריב לוין: היא חולקת על עמדתו אבל הסכימה - - -
מירי רגב: נכון, קיבלתי את בקשתו.
מירי רגב: עכשיו, נא לעבור להערות היועץ המשפטי לוועדה בעניין החוק.
<תומר רוזנר: בכל מקרה, אנחנו ננסה להעיר את ההערות כמיטב יכולתנו, מכיוון, שכפי שאמרנו, קיבלנו את ההצעה רק אמש.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שנושא הגדרתה של עירייה איתנה, יש מקום להעביר לסעיף ההגדרות, לסעיף ההגדרות - - -, כיוון שהוא מופיע כבר בסעיף 188 ובסעיפים הבאים שלאחריו, ולכן יש מקום לעשות - - -
גדעון סער: יש לך בעיה עם זה?
<קריאה: - - - מה הבעיה?
גדעון סער: אין בעיה.
גדעון סער: אין בעיה עם זה.
<תומר רוזנר: בסעיף 140ג – התיקון בנושא הפחתת ההנחות מארנונה.
<תומר רוזנר: הוסבר לנו שזה משהו שנעשה בפועל ורק מתקנים כדי להבהיר שכאשר מחשבים את הגירעון לא מתחשבים בהנחות מארנונה שנותנת הרשות המקומית, וזוהי העברה, מה שנקרא, חשבונאית.
<תומר רוזנר: אבל צריך להפנות את תשומת לב הוועדה שיש הגדרה זהה שמצויה בחוק יסודות התקציב, ואם התיקון ייעשה רק כאן יתפרש שבחוק יסודות התקציב ההגדרה היא שונה, ועלול להיווצר מצב לא נכון שבו - - -
גדעון סער: אתה יכול להסביר את הנקודה הזאת?
<תומר רוזנר: בסעיף 140ג לפקודה מוגדרים "גירעון שוטף" ו"גירעון מצטבר".
<תומר רוזנר: וההגדרות האלה נועדו להתייחס למתי מכריזים על עירייה כעירייה חדלה שחייבים למנות לה ועדה קרואה באופן אוטומטי לפי הזה.
<תומר רוזנר: ההגדרה נועדה למטרה הזו.
<תומר רוזנר: הגדרה זהה מצויה בחוק יסודות התקציב לעניין מתן אשראי של העיריות, של הרשויות המקומיות בכללן, והיא הגדרה שהיא זהה בנוסחה.
<ארז קמיניץ: איפה?
<ארז קמיניץ: באיזה סעיף?
<ארז קמיניץ: באיזה סעיף בחוק יסודות התקציב?
<קריאה: פה, פה.
<קריאה: באיזה סעיף בחוק יסודות התקציב?
<תומר רוזנר: סעיף 44 לחוק יסודות התקציב, שעניינו בדיוק אותו נושא.
<תומר רוזנר: יש הגדרה זהה.
<תומר רוזנר: אילו התיקון לא יבוצע גם שם עלולה להיווצר הפרשנות שבסעיף ההוא נוצר הסדר שלילי, ואי אפשר להתחשב; זאת אומרת, מה שנעשה עד היום, של אי התחשבות בנושא של ההנחות מארנונה, יביא לכך שבעצם הגירעון המצטבר "יקפוץ" באופן אוטומטי לרשויות המקומיות כך שהן לא יוכלו לקבל אשראי.