GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: כלומר, דנים בהצעת החוק כולה ומכינים אותה מחדש לקריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: שלושה הצביעו בעד – רינה פרנקל, משה פייגלין ומירי רגב.
מירי רגב: אין נמנעים ואין מתנגדים.
מירי רגב: ההצעה עברה ופתחנו את הדיון מחדש.
<תומר רוזנר: את מודיעה במכתב ליושב ראש הכנסת על חידוש הדיון.
מירי רגב: לא צריך להודיע היום בשעה 10:00 במליאה?
<תומר רוזנר: המזכיר יודיע.
<תומר רוזנר: לא את אבל את צריכה לשלוח את המכתב הזה.
מירי רגב: אני מבינה גם משיחה עם שר הפנים לפני מספר דקות שאין הבנות עם האוצר לגבי האחוז.
<מרדכי כהן: יש הסכמות בין פנים, שלטון מקומי והתנגדות של האוצר לגבי אותו אחוז.
מירי רגב: אי לכך ובהתאם לזאת אני סוגרת את הדיון עד שלא תבואו עם הסכמות.
מירי רגב: אני לא דנה בנושא הזה.
מירי רגב: מבחינתי זה יהיה במושב הבא אלא אם כן תגיעו לסיכומים.
מירי רגב: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 136) (מועד החלטה בדבר הטלת ארנונה כללית), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה שנייה ושלישית, מ/853.
מירי רגב: על פי החוק כיום, המועד האחרון בו הרשות המקומית יכולה לקבל החלטה בדבר סכומי הארנונה הוא ה-1 בדצמבר של שנת הכספים הקודמת.
מירי רגב: מכיוון שבקשות לאישורים חריגים של גובה הארנונה נדרשים גם לאישור שר הפנים וגם שר האוצר – ממלא מקום המנכ"ל, ברוך הבא – נוצר מצב בו החלטה סופית לעניין גובה הארנונה מתקבלת רק לאחר סוף שנת הכספים לגביה הוגשה הבקשה והיא מוחלת באופן רטרואקטיבי.
מירי רגב: הצעת החוק שלפנינו באה לתקן מצב זה והיא קובעת מועדים מוקדמים יותר לקבלת ההחלטות בדבר גובה הארנונה, הן לרשויות המקומיות והן לשרים, כך שבמרבית המקרים ההחלטה תתקבל ותפורסם עוד לפני תחילת שנת הכספים והאזרחים יוכלו לדעת בדיוק כמה יצטרכו לשלם.
מירי רגב: מי הוסיף את זה שהאזרחים יוכלו לדעת כמה הם יצטרכו לשלם?
<תומר רוזנר: כולם ידעו לפני תחילת השנה.
מירי רגב: אחרי ששר הפנים יקבע בתיאום עם שר האוצר והמועצה, האזרחים ידעו את זה.
<תומר רוזנר: לפני תחילת השנה.
יעקב אשר: זה לב העניין.
מירי רגב: משרד הפנים, תציגו בבקשה את ההצעה.
מירי רגב: לאחר מכן אני רוצה את התייחסות משרד המשפטים, משרד הפנים ושלטון מקומי.
<שוקי אמרני: ברשותך גברתי יושבת הראש, אני אפתח בכמה משפטים ואחר כך הגורמים המקצועיים ייתנו פירוט לנושא.
<שוקי אמרני: מדובר ביוזמה של שר הפנים גדעון סער שבאה לתקן מצב מאוד מאוד בעייתי שקיים היום, כפי שהוצג בחלקו על ידך, לפיו הרשויות המקומיות מקבלות אישורים לקראת סוף שנה על שנה שהסתיימה וזה מצב בלתי נסבל שנמשך מזה שנים רבות.
<שוקי אמרני: ההצעה הזאת בעצם נועדה לתקן עיוות גדול בתחום הזה, נועדה לשפר את ההתנהלות של הרשויות המקומיות בכל מה שנוגע לוודאות, נועדה לשפר את השירות לציבור שגם ידע מבעוד מועד לגבי הטלת הארנונה שמוטלת עליו וגם יש כאן מרכיב של שקיפות שמחזקת את אמון הציבור במערכת השלטון ואני חושב שאין צורך להכביר מלים ולפרט בנושא.
<שוקי אמרני: הייתי מבקש את איתיאל שיציג את הדברים העיקריים.
<איתיאל מלאכי: כמו שנאמר, כיום החלטת המועצה על הטלת ארנונה מתקבלת עד ה-1 בדצמבר שלפני שנת הכספים בגינה מוטלת הארנונה.
<איתיאל מלאכי: זה קבוע בחוק.
<איתיאל מלאכי: בתקנות נקבע שהגשת הבקשות לשרים על מה שהמועצה החליטה, במידה והיא משנה את צו הארנונה שלה, העלאות או הפחתות, מוגשים לשרים עד סוף חודש פברואר של שנת הכספים בגינה מוטלת הארנונה ואישורי השרים ניתנים במהלך השנה ועד סופה כאשר חוק ההסדרים קובע שאישור השרים תקף מתחילת השנה בגינה הוא ניתן.
<איתיאל מלאכי: מה שמתבקש כאן
<איתיאל מלאכי: בהצעת החוק זה בעצם להזיז את כל לוחות הזמנים אחורה, מה שאומר שהחלטת המועצה תתקבל עד ה-1 ביולי לפני שנת הכספים בגינה מוטלת הארנונה.
מירי רגב: ואז זה יגיע לשני השרים.
<איתיאל מלאכי: במהלך חמשת החודשים אחרי כן יינתנו אישורי השרים עד 15 בדצמבר, כך שב-1 בינואר הנישומים ידעו מה גובה הארנונה הסופי שמוטל עליהם.
<איתיאל מלאכי: יש כאן התייחסות גם לנושא של שנת בחירות.
<איתיאל מלאכי: לפני כשלושה חודשים העברנו תיקון חקיקה לגבי שנת בחירות, שזה מצב בו לא ראוי שהמועצה היוצאת תקבל החלטה עבור המועצה הנכנסת והכנסנו כאן סעיף האומר שבמידה ומתקיימות בחירות בשלושת החודשים האחרונים של השנה, המועצה היוצאת לא תקבל את ההחלטה אלא המועצה הנכנסת.
<איתיאל מלאכי: התיקון הזה דורש לתקן את אותו תיקון מלפני שלושה חודשים ולומר שאם התקיימו הבחירות מתחילת מאי ועד סוף השנה, מכיוון שמועד החלטת המועצה הוא 1 ביולי - - -
מירי רגב: זאת בעצם הערת היועץ המשפטי של הוועדה ואתם קיבלתם אותה.
<תומר רוזנר: זאת ההצעה שלהם.
מירי רגב: זאת ההצעה המקורית?
<תומר רוזנר: הם מבקשים להאריך ממאי עד דצמבר ואנחנו אומרים שצריך להתייחס גם לינואר ותכף נסביר.
<איתיאל מלאכי: מכיוון שהחלטת המועצה לפי המוצע תהיה ב-1 ביולי, לכן גם אם הבחירות מתקיימות מה-1 למאי, שאלה מקרים יחסית נדירים כי הבחירות מתקיימות בדרך כלל בשלהי השנה, גם במצב כזה אנחנו נדחה את החלטת המועצה לשנה שלאחר מכן.
<איתיאל מלאכי: המשמעות היא שבעצם בשנת בחירות תהיה לנו רטרואקטיביות מסוימת, כמו שקיים היום בכל שנה, ולאחר התיקון המוצע הרטרואקטיביות תהיה רק בשנת בחירות.
מירי רגב: זה מקובל על משרד המשפטים ועל משרד האוצר?
מירי רגב: תקריא את הנוסח ואז היועץ המשפטי יתייחס וגם האנשים שנרשמו.
<תומר רוזנר: הוא יקריא את הנוסח המוסכם.
<תומר רוזנר: מה שלא מוסכם, תקריא את הנוסח שלכם.
<איתיאל מלאכי: חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' ...), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 276 בפקודת העיריות, בסעיף, 276 – בסעיף קטן (א), במקום "בדצמבר" יבוא "ביולי".
<איתיאל מלאכי: בסעיף קטן (ב), במקום "באוקטובר" יבוא "במאי".
<איתיאל מלאכי: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) העירייה תפרסם באתר האינטרנט של העירייה את טיוטת הצעתה בדבר הטלת ארנונה כללית, בצירוף דברי הסבר, עשרה ימים לפני ישיבת המועצה בעניין הטלת ארנונה כללית, וכן תעמיד את טיוטת הצעתה כאמור לעיון הציבור במשרדי העירייה".
יעקב אשר: זה היה בהצעה המקורית שלכם?
<איתיאל מלאכי: זה מה שעבר בממשלה.
<נועה בן אריה: סעיף קטן (3) שהקראת עכשיו הוא תיקון.
<מרדכי כהן: אחרי התזכיר.
<מרדכי כהן: הוא היה בקריאה הראשונה.
<תומר רוזנר: הנוסח הכחול מונח בפניכם ואתם יכולים לראות.
מירי רגב: שר הפנים מקבל את הנוסח הזה?
מירי רגב: השלטון המקומי מתנגד לו.
<איתיאל מלאכי: נשמע את השלטון המקומי ונתייחס.
מירי רגב: אם אין כאן תיאום, אני רוצה לדעת מה אומר על זה שר הפנים.
מירי רגב: אם זאת החלטה של שר הפנים, אני רוצה לדעת עליה.
<איתיאל מלאכי: תיקון חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג-1992 (להלן – חוק ההסדרים) - בסעיף 7, בהגדרות "שיעור עדכון המדד" ו"שיעור עדכון מדד השכר הציבורי", בכל מקום, במקום "באוקטובר" יבוא "במאי".
<איתיאל מלאכי: בסעיף 9(ב)(2), אחרי "בבקשה לאישור כאמור" יבוא "אישור השרים לפי פסקה זו יינתן עד יום 15 בדצמבר שלפני שנת הכספים שבשלה ניתן האישור ולעניין החלטה שהתקבלה כאמור בסעיף 276(ב) לפקודת העיריות – עד תום חמישה חודשים מיום שהתקבלה החלטת המועצה בדבר הטלת ארנונה כללית כאמור באותו סעיף".
<איתיאל מלאכי: אנחנו רשמנו "עד תום שישה חודשים" והחלטת הוועדה היא "עד תום חמישה חודשים".
<איתיאל מלאכי: בסעיף 9(ב1) במקום "באוקטובר" יבוא "במאי".
<איתיאל מלאכי: תחולה חוק זה יחול על החלטה בדבר הטלת ארנונה כללית לשנת הכספים 2015 ואילך.
<איתיאל מלאכי: הוראות מעבר על אף הוראות סעיף 7 לחוק ההסדרים כנוסחו בסעיף 2(1) לחוק זה, ההגדרות "שיעור עדכון המדד" ו"שיעור עדכון מדד השכר הציבורי" שבסעיף האמור, ייקראו לעניין שנת הכספים 2015, כך: "שיעור עדכון המדד" – שיעור השינוי במדד שהיה ידוע ב-20 במאי 2014 לעומת המדד שהיה ידוע ב-20 באוקטובר 2013.
<איתיאל מלאכי: "שיעור עדכון מדד השכר הציבורי" – שיעור השינוי במדד השכר הציבורי שהיה ידוע ב-20 במאי 2014 לעומת מדד השכר הציבורי שהיה ידוע ב-20 באוקטובר 2013.
מירי רגב: התייחסויות.
<תומר רוזנר: אני אתייחס לשלושה דברים.
<תומר רוזנר: האחד, לגבי ההערה שנשמעה לגבי פסקה (3) בסעיף 1.
<תומר רוזנר: הנוסח הזה כמובן הופיע בהצעה הממשלתית.
<תומר רוזנר: השינוי הוא בשינוי נוסח קל שבעצם מבהיר מה צריך לפרסם בדיוק.
<תומר רוזנר: ההצעה הממשלתית היא לפרסם את הצעת ההחלטה לגבי החיוב בארנונה לפני ישיבת המועצה ולכן בעצם התיקון הוא תיקון נוסח שמבהיר את ההצעה הזאת.
יעקב אשר: זה לא רק חיוב.
יעקב אשר: זה גם הפוך.
מירי רגב: חיוב.
מירי רגב: לפני אישור המועצה, הציבור ישמע את העניין הזה.
יעקב אשר: אני אומר שבטרמינולוגיה יכול להיות שגם החלטה של המועצה היא להוריד ארנונה והיא עדיין צריכה אישור.
<תומר רוזנר: עדיין זה חיוב של ארנונה.
<מרדכי כהן: להפחתה או להעלאה.
<תומר רוזנר: נקודה שנייה היא לגבי המצבים של שנת בחירות.
<תומר רוזנר: יש כאן שני פערים בינינו לבין הממשלה ואתם תצטרכו להחליט ביניהם.
<תומר רוזנר: האחד, לגבי מצב בו יש שנת בחירות, הממשלה מציעה, ולדעתנו בצדק רב, שבמצב של שנת בחירות המועצה היוצאת לא תחייב את המועצה הנכנסת לכל השנה שלאחר מכן.
<תומר רוזנר: במצב הזה מציעה הממשלה שהחלטת השרים תינתן בתוך שישה חודשים ממועד ההחלטה, ההחלטה צריכה להינתן תוך שישים ימים ממועד הבחירות החדשות.
<תומר רוזנר: המצב הזה של שישה חודשים, פרק הזמן הזה הוא יותר ארוך מהמועד הרגיל שכאן הוא נקבע לחמישה חודשים.
<תומר רוזנר: ההנחה היא שהמועצה צריכה לפנות לשרים בתוך שבועיים, שזה המועד הקצר ביותר מהמועד שהיא קיבלה את ההחלטה.
מירי רגב: כאילו לשרים יש הרבה יותר זמן.
<תומר רוזנר: במועד של בחירות.
<תומר רוזנר: כל המטרה של החוק הזה היא למנוע את הרטרואקטיביות שהייתה בנושא הזה קודם לכן.
<תומר רוזנר: אנחנו יוצרים מצב שדווקא במצבים שההחלטה של השרים היא כן רטרואקטיבית, אנחנו נותנים להם פרק זמן יותר ארוך מאשר במצב הרגיל בו אנחנו נותנים להם חמישה חודשים.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, הממשלה מציעה שדווקא כאשר התחולה היא רטרואקטיבית, יהיה להם יותר זמן.
מירי רגב: בעצם למה?
<איתיאל מלאכי: אני אסביר את הנקודה הזאת של הזמנים.
<איתיאל מלאכי: כיום ההחלטות של השרים ניתנות במהלך עשרה חודשים לאחר הגשת הבקשות.
<איתיאל מלאכי: מה שנעשה כיום בהצעת החוק זה בעצם קיצור של הזמן מעשרה חודשים לחמישה חודשים, וזה יעמיד את המשרדים ואת השרים במצב בו הם צריכים לעבוד בצורה מאוד אינטנסיבית כדי להספיק את כל הנושא כדי להשיג את המטרה של החוק.
<איתיאל מלאכי: אנחנו כתבנו שישה חודשים ואולי היה נכון לכתוב חמישה וחצי חודשים.
<איתיאל מלאכי: חשבנו שהזמן הזה של שבועיים הוא לא משמעותי.
<איתיאל מלאכי: בשנה רגילה יש חמישה חודשים וכאן כאשר כתבנו שישה חודשים, זה כולל את השבועיים של הגשת הבקשות.
<איתיאל מלאכי: כשדיברתי עם הייעוץ המשפטי, אמרנו שמבחינתנו אפשר לומר חמישה וחצי חודשים.
<איתיאל מלאכי: כל יום כאן יקר לנו כיוון שיש המון עבודה על האישורים האלה.
<איתיאל מלאכי: אם צריך, יתארו כאן את כל התהליך, אבל זה תהליך ארוך, תהליך מורכב שדורש שקילה של כל בקשה בצורה מאוד מדוקדקת ולכן חשוב לנו כל יום והוא מאוד יקר לנו בעניין הזה.
<איתיאל מלאכי: חמשת החודשים שיינתנו לשרים יקרים לנו מה גם שזה יהיה מאוד לא פשוט לעשות את זה.
יעקב אשר: תמיד זה נפל על הקטע הטכני.
<נועה בן אריה: שאלה דווקא לא על חמשת וששת החודשים אלא לגבי השישים ימים מיום כינון מועצה בבחירות.
<נועה בן אריה: אני שואלת את עצמי, לעתים כינון מועצה, 21 ימים מיום בחירות ואחרי כן מונים את השישים ימים והשאלה אם אנחנו לא שמים אותנו בסד זמנים שהוא קצת בעייתי מבחינת צו מסים.
<נועה בן אריה: כאן הייתי רוצה לשמוע את הייעוץ המשפטי האם שישים ימים זה משהו שהוא הכרחי או שאנחנו יכולים לתת איזשהו גרייס יותר סביר.
<תומר רוזנר: אלה לא שישים ימים.
<תומר רוזנר: אלה שלושה חודשים מיום תחילת כהונתו של ראש העירייה.
<נועה בן אריה: בסדר גמור.
<נועה בן אריה: ירדתי מההערה.
<תומר רוזנר: הנקודה השנייה היא לגבי ההצעה הממשלתית בקשר לשנת בחירות.
<תומר רוזנר: כפי שאמרנו, אם הבחירות מתקיימות בין אוקטובר לדצמבר, ההחלטה נדחית למועצה הנכנסת.
<תומר רוזנר: מציעים לשנות את זה למאי כאשר הכוונה היא כנראה להחיל את זה על המועצות האזוריות בבחירות הקרובות של שנת 2018, אז הבחירות יתקיימו בחודש מאי.
<תומר רוזנר: יוצא מצב שבו במועצות אזוריות, בעקבות תיקון שנעשה לחוק לאחרונה, הבחירות יתקיימו בחודש ינואר, למשל בשנת 2023 אז הבחירות יתקיימו ב-3 בינואר.
<תומר רוזנר: יוצא מצב שבמועצה אזורית, בגלל שלושת הימים האלה, המועצה היוצאת תקבל את ההחלטה על הארנונה לשנה הבאה וכך תחייב את המועצה הנכנסת.
<תומר רוזנר: אני מציע להרחיב את העניין הזה עד ינואר של השנה שלאחריה.
מירי רגב: אני מקבלת את ההמלצה שלכם ואני מקבלת את עמדת הממשלה.
<איתיאל מלאכי: אני יכול להתייחס להערה לגבי ינואר?
<איתיאל מלאכי: אנחנו כמובן דנו גם בסוגיה הזאת.
<איתיאל מלאכי: אפשר באמת לקבל החלטה לכאן או לכאן.
<איתיאל מלאכי: אנחנו חשבנו שיש כאן שני דברים שנמצאים על כף המאזניים.
<איתיאל מלאכי: מצד אחד הנושא של מועצה יוצאת וצריך לראות מתי שמים את הגבול, כמה זמן המועצה היא מועצה יוצאת שצריך לומר שהיא לא יכולה לקבל החלטות.
<איתיאל מלאכי: מנגד צריך לזכור שבשנת בחירות, כמו שאמרתי קודם, התוצאה היא שהארנונה מוטלת באופן רטרואקטיבי על הנישום ולכן צריך לחשוב מה "עדיף" ואיזה שיקול צריך לקחת כאן משקל יותר גדול.
מירי רגב: השיקול שהציג היועץ המשפטי של הוועדה כי אחרת אני לא אקח את השיקול שלכם בקטע הראשון.
מירי רגב: תחליטו מה אתם רוצים.
<תומר רוזנר: אלה הערותיי.
<נועה בן אריה: יש לנו הערה אחת להצעת החוק.
<נועה בן אריה: ההערה שלנו מתייחסת למועד הפרסום.
מירי רגב: הבנתי גם מיושב ראש השלטון המקומי שזה רק שינוי של שרת המשפטים ושר האוצר.
מירי רגב: עכשיו מסתבר שגם שר הפנים קיבל את השינוי הזה וזאת החלטת ממשלה.
מירי רגב: הייתם צריכים להיות ערניים לזה לא עכשיו בדיון אלא לבוא עם הסכמות לפני כן.
<נועה בן אריה: אנחנו לא ערניים לזה משלב הדיון, גברתי היושבת ראש אלא אנחנו מנהלים דין ודברים והידברות.
מירי רגב: הצעת החוק פורסמה ואני לא יכולה לשנות החלטת ממשלה.
מירי רגב: זאת החלטה שמקובלת על שלושת השרים.
<נועה בן אריה: אני מניחה שמשרד הפנים תכף יאמר את דברו.
<נועה בן אריה: אנחנו הבהרנו את עמדתנו לא כדי להסיר את הסעיף הזה אלא להבהיר דבר אחד פשוט ואני מניחה שאחרי שמשרד הפנים ישמע אותנו, אני לפחות מקווה, הוא ישתכנע בעיקר כאשר הוא המשרד שהציע את ההצעה.
<נועה בן אריה: מועד הפרסום לטעמנו צריך להיות המועד שלאחר אישור המועצה ולא לפני דיון במועצה.
<נועה בן אריה: כפי שאנחנו רואים את הדברים, בקשה לאישור צו מסים, בקשה לאישור חריג, היא בגדר בקשה, היא טיוטת בקשה, היא בגדר מסמך פנימי כל עוד לא אושר על ידי המועצה.
<נועה בן אריה: מהרגע שאושר על ידי המועצה, מאותו רגע זה הופך להיות כדי בקשה.
<נועה בן אריה: רק בקשה.
<נועה בן אריה: זה אפילו לא החקיקה הפנימית עצמה אלא זה בגדר בקשה לאישור חקיקה פנימית.
<נועה בן אריה: חקיקת משנה.
<נועה בן אריה: לכן המצב שבו אנחנו מפרסמים לידיעת הציבור עוד לפני שהמועצה דנה ואישרה, שלא ברור בכלל מה היא תאשר – זאת אומרת, אנחנו יודעים מה נכנס אליה אבל לא ברור לנו מה יוצא בהחלטת המועצה – המצב הזה יוצר שתי אנומליות: האחת, אני משקפת לציבור משהו שנבחרי הציבור שלו עדיין אפילו לא דנו בו כדי שהם יוכלו להשפיע.
מירי רגב: זה כמו הצעת חוק.
מירי רגב: גם אני מפרסמת הצעת חוק לפני שהכנסת מקבלת אישור.
<נועה בן אריה: אבל זאת לא הצעת חוק.
<נועה בן אריה: ההבדל הגדול הוא שזה מבשיל לכדי הצעת חוק רק אחרי שהמועצה אישרה את זה ואז אני מביאה את זה בפני משרד הפנים כהצעת חוק ולא רגע אחד לפני כן.
<נועה בן אריה: כל עוד לא קיבלתי אישור של המועצה, זה אפילו לא בגדר הצעת חוק מכיוון שבשלב הזה זאת בקשה שמונחת בפני חברי המועצה.
<נועה בן אריה: במצב דברים בו אני אחשוף את המידע הזה לציבור, עוד לפני שהמועצה קיבלה על כך החלטה, אני אצור שני מצבים.
<נועה בן אריה: האחד, אני במידה כזאת או אחרת יוצרת איזשהו פוטנציאל להשפעה, ואני לא רוצה להרחיב בעניינה, ואם סבור חבר מועצה שטוב לו להעלות חומרים שהוא מקבל עשרה ימים לפני הדיון במסגרת דיונים מיוחדים, במסגרת הפייסבוק שלו, לי אין דרך לעצור אותו.
<נועה בן אריה: אבל לפרסם את זה לידיעת הציבור כאשר זה בגדר טיוטה ומסמך טיוטה שהוא מסמך פנימי של הרשות עוד לפני שעבר אישור, זה לא מקובל.
<נועה בן אריה: המצב השני הוא שכיוון שאינני יודעת מה יוצא ואינני יודעת איך ייראה אישור המועצה בסופו של דבר, מרב הסיכויים שלאחר מכן אני אחזור אל הציבור שלי ואומר, לא, סליחה, טעינו, מה שפרסמנו לכם לפני כך וכך זמן, לא כך הוא.
מירי רגב: דיברתם על זה עם שר הפנים?
<נועה בן אריה: דיברנו על זה עם שר הפנים והבהרנו את הנקודה.
מירי רגב: שר הפנים מקבל את עמדתכם?
<נועה בן אריה: אני סבורה שאתמול לפחות הצלחנו לשכנע את אנשי המקצוע שפרסום מיד אחרי החלטת מועצה יספק.
מירי רגב: שר הפנים מקבל את השינוי שמציע השלטון המקומי?
<מרדכי כהן: גברתי היושבת ראש, אנחנו עומדים מאחורי הנוסח הזה אבל מכיוון שהושמעו אותן טענות בימים האחרונים על ידי מרכז השלטון המקומי ואלו לא טענות מופרכות, כי יש כאן מצד אחד את הרצון להנגיש את המידע הזה לציבור, השר רואה בשקיפות דבר מאוד חשוב ועקרוני.
<מרדכי כהן: מכיוון שיש כאן מצב שבשם אותה שקיפות אנחנו עלולים ליצור סוג של כאוס, ואנחנו הקשבנו היטב לעמדה של מרכז השלטון המקומי, אם תתקבל החלטה כאן בוועדה - - -
מירי רגב: לא אם תתקבל.
מירי רגב: מה המלצת השר?
<מרדכי כהן: אני אומר.
<מרדכי כהן: אם תתקבל החלטה, לא תהיה התנגדות מצד משרד הפנים ושר הפנים.
מירי רגב: אם כן, אתה אומר לי ששר הפנים מקבל את עמדת השלטון המקומי.
מירי רגב: שרת המשפטים ושר האוצר, גם הם מקבלים?
<אריאל צבי: משרד המשפטים תומך בנוסח הממשלתי.
<אריאל צבי: אנחנו חושבים שהשקיפות הזאת היא אינטרס חיוני.
<אריאל צבי: גם הפרסום לפני החלטת המועצה, אפשר לעשות אותו בדרכים שיבהירו שמדובר רק בהצעת החלטה.
<אריאל צבי: יש ערך לדיון הציבורי שמתקיים.
מירי רגב: למה לא מפרסמים את הערך הציבורי הזה לפני כל החלטה על ארנונה ולא רק בחריג?
<מרדכי כהן: הכוונה היא לכל.
דוד צור: למה לא להוריד את המלים "עיקרי טיוטה"?
מירי רגב: יעקב מדבר לפניך.
<מרדכי כהן: זה פחות או יותר מה שהם מציעים, שזאת תהיה ההחלטה ולא הטיוטה.
יעקב אשר: זה משהו על הדרך.
יעקב אשר: בעצם אנחנו באים לתקן כאן דבר שהוא לטובת הציבור בסופו של יום כדי לא להחיל על מישהו רטרואקטיבית, משהו שהוא לא יכול לתכנן.
יעקב אשר: כפי שאומרים, כיוון שפושקין מת, נכניס עוד משהו.
יעקב אשר: גם אם באמת הכוונה כאן היא לעשות שקיפות ולעשות דיון ציבורי אמיתי, בסדר, יש דרך לדבר הזה וזה לא רק לפרסם באתר האינטרנט של העירייה ולא עשרה ימים קודם.
יעקב אשר: היה אולי צריך שלושים יום קודם לתת לציבור להשמיע את התנגדותו.
יעקב אשר: חברים, יש דיני רשויות בכל הנושאים האחרים.
יעקב אשר: על הדרך ניסו כאן להכניס את הדבר הזה ולדעתי זה מיותר.
יעקב אשר: לדעתי זה לא ייתן דיון ציבורי אמיתי כי אין לכם שום כלי לדיון ציבורי אמיתי כאן.
יעקב אשר: זה בסך הכול יאפשר לכמה אנשים פופוליסטיים לכאן או לכאן כדי ללחוץ על דברים אחרים.
יעקב אשר: הרי הדיון הציבורי הזה לא יכול לברוח.
יעקב אשר: נאמר כאן קודם שחבר מועצה שמקבל את הניירת, אבל אין שום סוכן שב"כ שצמוד אליו כדי לראות אם זה לא יוצא החוצה לפרסום וגם אין בעיה חוקית לדעתי לעשות זאת.
יעקב אשר: ישיבות המועצה מוקלטות, ההחלטות יוצאות אחר כך וההחלטה הזאת היא החלטה שבסופו של דבר יהיה דיון ציבורי כל כך חזק ואם ראשי העיר ואבות העיר יראו שהם טעו, יש להם את כל הזמן לבוא למשרד הפנים ולומר סליחה ולחזור בהם עד שייגמר כל ההליך של שר הפנים ושר האוצר.
<מרדכי כהן: זה בוודאי.
<מרדכי כהן: זה יכול גם להשתנות אחרי ההחלטה.
יעקב אשר: זה יכול להשתנות בדרך עוד מאה פעמים.
יעקב אשר: לבוא היום, לדעתי זה לא נכון כי בסך הכול זאת תוספת של משהו שמחר נשאל אתכם למה לא כל אישור מועצה על כל נושא, במיוחד על נושא תקציב או תב"רים או דברים מהסוג הזה, לא יוצאים לציבור קודם ויתקיים דיון ציבורי.
מירי רגב: יצחק חן, סגן מנהל ארנונה, עיריית תל אביב.
<יצחק חן: למעשה יש לנו מספר הערות לגבי הצעת החוק כאשר הראשונה היא תפעולית.
מירי רגב: מבחינתי אתם לא מעירים על החוק.
מירי רגב: השלטון המקומי, אלה האנשים שמדברים בשמכם.
מירי רגב: רציתי לדעת לגבי הסעיף הזה של העיריות, של הפרסום מראש, אם אתה רוצה להעיר.
<יצחק חן: לגבי זה לא, אבל יש לנו משהו מאוד מהותי שלדעתי מאוד ראוי לציין אותו והוא לא נאמר עד עתה.
<יצחק חן: זה משהו שיכול להשפיע על כל הרשויות בשנת 2015.
<יצחק חן: תחשיב מאוד פשוט שאנחנו עושים מראה שיכול להיות כאן הפסד שיכול להגיע כמעט למיליארד שקלים לכל הרשויות בארץ, אם אנחנו מאשרים את הסעיף כפי שהוא.
<יצחק חן: כי למעשה אנחנו מדברים כאן על מדדים שמשתנים.
<יצחק חן: מדי שנה נוסחת הארנונה מתעדכנת במדד המחירים לצרכן ובהתייקרות השכר בסקטור הציבורי.
<יצחק חן: שני המדדים האלה מדברים על אוקטובר לעומת אוקטובר מדי שנה.
<יצחק חן: בהצעת החוק מדד המחירים לצרכן מדבר על מאי לעומת אוקטובר.
<יצחק חן: זאת אומרת, אנחנו מפסידים כאן חמישה מדדים.
<יצחק חן: הדבר הזה משפיע על בין אחוז לאחוז וקצת, אם אני מסתכל על הנתונים של השנים הקודמות.
<יצחק חן: הדבר המהותי יותר הוא התייקרות השכר בסקטור הציבורי.
<יצחק חן: המדד הזה מהווה חמישים אחוזים מסך כל עדכון הארנונה מדי שנה של כל הרשויות.
<יצחק חן: כאשר מסתכלים איך הוא פרוס על פני השנה, רואים שבחודש יולי – שהוא חודש הבסיס מדי שנה – השכר הוא הגבוה ביותר והוא הממוצע הגבוה ביותר.
<יצחק חן: אם אני לוקח את הנתונים כמו שהם, מסתכל לעומת שנה קודמת, לפני שנתיים, לפני שלוש שנים, אני מגיע למצב שבמקום עדכון של בין אחוז לשני אחוזים בארנונה, אנחנו עלולים להגיע להפחתה בארנונה שאף אחד לא חשב עליה ורצה אותה, שעלולה להגיע לבין שניים ושלושה אחוזים.
<יצחק חן: אם אני מסתכל על כל הדבר הזה, זה יכול להוביל למשהו כמו ארבעה אחוזים הפסד לכל הרשויות כאשר בעיריית תל אביב לבד זה מעל מאה מיליון שקלים ולכל הרשויות זה לפחות מיליארד שקלים.
מירי רגב: סגנית היועץ משפטי בעיריית ירושלים, בבקשה.
<נעמה כליף: הערנו על החוק וכתבנו אבל לא ראיתי שהייתה התייחסות להערות שלנו ולכן אני כן מבקשת להעיר.
<תומר רוזנר: ההערות לא לוועדה.
מירי רגב: כנראה למשרד הפנים.
<נעמה כליף: אנחנו בהחלט מברכים על ההצעה שהיא מאוד חשובה אבל המועדים שנקבעו, ה-15 בדצמבר, גורמים לנו לבעיה תפעולית מבחינת הוצאת צו הארנונה.
<נעמה כליף: כיום צו הארנונה הוא עד ה-30 בנובמבר, ובתחילת דצמבר כבר מפיצים אותו, כאשר הנישומים יכולים לשלם אותו כבר בתחילת ינואר.
<נעמה כליף: ברגע שרק ב-15 בדצמבר יהיה אישור שרים, עד שתהיה התארגנות העירייה, אנחנו נדבר על סוף ינואר וזה גורם להפסד מבחינת הגבייה.
מירי רגב: השלטון המקומי לא יודע להביא לידי ביטוי את הדברים של עיריית ירושלים ותל אביב?
<נועה בן אריה: לגבי עיריית ירושלים אני יכולה לומר שאנחנו ניסינו לקצר את התקופה.
<נועה בן אריה: התנהלנו מול משרד הפנים ומשרד הפנים אמר שתנאי מבחינת שני השרים להתקדם עם הצעת החוק הזאת היא שיהיה להם פרק זמן של חמישה חודשים לכל הפחות על מנת לבחון את כל הבקשות באופן כזה שכל הקדמה – זאת אומרת, כל שינוי בתאריכים, דהיינו ל-1 בדצמבר או אפילו למהלך נובמבר – תצטרך לקדם אותנו לאחור מבחינת המועד בו אנחנו נאשר את צו המסים.
<נועה בן אריה: סברנו בשלטון המקומי שבמאזן שבין מצב שבו אנחנו נאשר בקשה לאישור צו מסים באמצע שנת כספים כאשר עוד אין לנו שום ודאות לגבי הייתכנות של שינויים כלכליים, שינויים אקסוגניים ושינויים תקציביים בשנה שלאחר מכן היא קשה יותר מאשר קיצור זמני או טווחי זמן התארגנות מבחינת הרשויות המקומיות להוצאת הודעות השומה לנישומים והודעה לנישומים בהתאם.
<נועה בן אריה: אני רוצה לקוות שההחלטה הזאת הייתה במאזן השיקולים החלטה נכונה יותר ולכן סברנו שעדיף לנו בהקשר הזה.
<נועה בן אריה: מה שכן, הגענו להסכמה עם משרד הפנים אתמול שבמסגרת חוזר מנכ"ל שיסביר את השינויים שהחוק הזה מביא אתו, תינתן קדימות ועדיפות לרשויות שיגישו את הבקשות שלהן מוקדם יותר.
<נועה בן אריה: זאת אומרת, בין המועד שנקבע ועד ה-15 ביולי.
<נועה בן אריה: ככל שהרשויות יגישו מוקדם יותר, כך בקשותיהן תיענינה מוקדם יותר.
<נועה בן אריה: זאת אומרת, המשרד ינסה לייצר מעין שיטת פיפו ובלבד שהבקשות כולן תיענינה עד ה-15 בדצמבר שהוא המועד האחרון ומהמועד הזה הם לא יסטו וההחלטות תהיינה כולן מנומקות.
<נועה בן אריה: אלה שתי ההסכמות אליהן הגענו מחוץ לחקיקה.
<נעמה כליף: בדיוק בגלל העניין הזה שאנחנו מדברים על צו ארנונה כבר במאי, בעצם אנחנו מדברים על תקציב של שנת המס הבאה רק בין אוקטובר לנובמבר, אכן זה יוצר בעיה שאנחנו אומרים איך נגבה את הארנונה כבר במאי כאשר אנחנו בכלל לא יודעים מה התקציב.
<קריאה: את גובה אתה ארנונה רק בינואר ולא במאי.
מירי רגב: את גובה את הארנונה בזמן.
<נעמה כליף: ברור, אבל אנחנו מחליטים איך הארנונה תיגבה בשנה הבאה כבר במאי.
<קריאה: ביולי.
<נעמה כליף: כאשר אנחנו לא יודעים מה התקציב.
<תומר רוזנר: להפך.
<תומר רוזנר: קודם מחליטים על הארנונה ואחר כך קובעים את התקציב.
<תומר רוזנר: כך רצוי לעשות.
<נעמה כליף: נכון.
<נעמה כליף: לכן ביקשנו להוסיף פתרון שאחרי אישור השרים אנחנו עדיין נוכל לחזור בנו.
<נעמה כליף: למשל, הפחתת ארנונה, אם קרה משהו והתקציב לא מאפשר לנו הפחתת ארנונה.
מירי רגב: היית צריכה לשכנע את השלטון המקומי.
מירי רגב: מנכ"ל משרד הפנים יענה על בקשת עיריית תל אביב.
<שוקי אמרני: אני מבקש לציין שאנחנו סבורים שאין מקום לקשור בין שני הדברים למרות הדברים שנאמרו כאן מאחר ומדובר בנושא שאפשר לתת לו מענה במסגרת הצוותים המקצועיים, מה גם שלאורך זמן הדברים האלה יסתדרו.
<שוקי אמרני: אני חושב שזאת סוגיה שנוכל לשבת עליה ולתת לה מענה לגבי שיטת החישוב וכולי.
<שוקי אמרני: אין צורך לקשור את זה.
<רענן פלאי: אנחנו אומרים שאנחנו מברכים על התיקון אבל על סעיף 4 צריך לשבת עוד פעם ולנסח אותו כדי שלא יהיה מצב שמתוך רצון לעשות טוב, עשינו רע.
<שוקי אמרני: לוחות הזמנים הם המהות של ההצעה.
<יצחק חן: אמרנו שצריך לתקן את זה.
<שוקי אמרני: אפשר לתת מענה מקצועי לסוגיה שהועלתה כאן ובחשיבה משותפת נמצא לזה פתרון אבל לא בדרך של פגיעה בלוחות הזמנים שנקבעו בהצעת החוק.
<יצחק חן: אם אפשר לעשות את זה ממאי למאי.
<מרדכי כהן: לא יהיה שינוי בלוחות הזמנים.
<מרדכי כהן: לא הקשבת טוב למה שאמר המנכ"ל.
<יצחק חן: אני מדבר על שנת המעבר.
<מרדכי כהן: הבנתי מה שאמרת.
מירי רגב: עיריית תל אביב, הייתם צריכים לדבר אתם לפני כן.
<תומר רוזנר: אני רוצה שתי נקודות קצרות לנושא של הפרסום.
<תומר רוזנר: נאמר כאן שזוהי החלטה פנימית של הרשות וכולי.
<תומר רוזנר: אני הייתי שמח לשמוע מה היחס של מרכז השלטון המקומי אם את הצעות החוק של הממשלה לגבי מסים היינו מפרסמים רק כחוקים אחרי שהם התקבלו ולא ניתנה לציבור הזדמנות להשמיע את טענותיו לגביהם.
<תומר רוזנר: כידוע גם לגבי הצעות חוק שמוגשות בכנסת, חלים בהן שינויים רחמנא ליצלן בין הצעת החוק לבין החוק הסופי והציבור יודע להתמודד עם השינויים האלה.
<תומר רוזנר: הערה שנייה לגבי הרפורמה בתכנון ובנייה שהכנסנו עכשיו והוועדה הזאת אישרה בשבוע שעבר.
<תומר רוזנר: אחד השינויים המרכזיים היה נושא השקיפות וגם שם בעצם נקבעה הוראה הקובעת שאת סדר היום והצעות ההחלטה לגבי תכנון ובנייה צריך לפרסם מראש - שם זה שבעה ימים מראש – לפני שמתכנסת המועצה לקבל החלטות בענייני תכנון ובנייה.
<תומר רוזנר: כך זה בעצם משתלב עם המגמה הזאת.
<תומר רוזנר: ההערה לגבי דברים אחרים שכרגע אין חובה לפרסם אותם לפני, אכן יש מקום לחשוב גם עליהם אבל המגמה היא להקדים את הפרסום ולתת לציבור את האפשרות להשפיע על חברי המועצה הנבחרים כמו שנעשה בכנסת.
מירי רגב: לגבי הפרסום, אני מתלבטת ונצטרך לקבל החלטה.
מירי רגב: מה קורה אם הפרסום הוא אחרי?
<מרדכי כהן: עדיין ניתן לשנות.
מירי רגב: מה פרק הזמן שחברי המועצה מאשרים עד ששר הפנים נותן את אישורו?
<מרדכי כהן: חמישה חודשים.
<מרדכי כהן: זה מאוד אינטנסיבי.
מירי רגב: מתי הם מפרסמים את גובה הארנונה?
מירי רגב: לפני אישור שר הפנים או אחרי ישיבת המועצה או רק אחרי אישור שר הפנים?
<מרדכי כהן: בסוף השנה.
<מרדכי כהן: 15 לדצמבר.
<קריאה: סעיף 277(א).
מירי רגב: אל תגיד לי 15 בדצמבר.
מירי רגב: ברגע שהמועצה אישרה את גובה הארנונה.
<תומר רוזנר: 15 ימים אחרי.
<מרדכי כהן: אז יש פרסום.