GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחמן שי: צריך להתמודד עם השאלות של השדה הזה ואני מקווה שיתמודדו אתן ויתמודדו אתן בהצלחה אבל לא לעשות את זה בשיטה שדוחפים את זה דרך החוק.
נחמן שי: שיבואו, שיציגו את כל התזכירים, בריאות וכדומה, ואולי יגיעו להבנה עם תושבי העיר.
נחמן שי: בשיטה הזאת הדבר הזה נראה לי מגונה ולכן אנחנו רוצים להוציא את המלים הללו מסעיף 25(ב)(2).
נחמן שי: יש כאן דבר נוסף שנוגע לעניין של חברת חשמל.
מירי רגב: לגבי חברת חשמל, כבר אמרתי שאני נפגשתי עם יפתח רונטל כדי לדון בסוגיה של ההטמנה ואני אודיע לכם ב-5:30.
מירי רגב: בישיבה הזאת ישתתפו כל הגורמים המקצועיים.
נחמן שי: יש לי רושם שיש תמיד איזה שהם שיקולים נעלמים מהעין.
מירי רגב: אנחנו נבחן את זה ונחזור עם זה בשעה 5:30 ונודיע לכם.
מירי רגב: אז תחליטו אם אתם מושכים את ההסתייגות או משאירים אותה בהתאם לתשובה שנקבל.
נחמן שי: עכשיו ידידי איציק שמולי.
מירי רגב: חמש דקות כי אתה לא אמור להתייחס.
מירי רגב: אחר כך תמי ואני מבקשת להודיע לדב חנין שיגיע כי אני מסיימת את הדיון.
איציק שמולי: עוד שתי הסתייגויות.
איציק שמולי: אני מקריא בדף האחרון שהגשנו לוועדה, הסתייגויות מטעם סיעת העבודה.
מירי רגב: זה שעכשיו נחמן הקריא ממנו?
מירי רגב: זה שמתחיל מסעיף 28(א)?
איציק שמולי: בדף האחרון יש עוד שתי הסתייגויות שנחמן עדיין לא הקריא אותן.
איציק שמולי: הראשונה היא לסעיף 55א לחוק.
איציק שמולי: סעיף (ג)(א).
איציק שמולי: אנחנו מבקשים שתיקבע הכמות המזערית ליחידות דיור להישג יד כך שלא תפחת מרבע מיחידות הדיור שישווקו באותה השנה.
מירי רגב: אלה היעדים של מינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: תבוא לעזור לי מול הבית היהודי שרוצה לבטל לי את כל הסעיף הזה.
איציק שמולי: אני אעזור לך בכל פעם שתנסי לקדם דיור בר השגה.
נחמן שי: למה הם לא רוצים?
מירי רגב: כי הם לא רוצים יעדים למינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: הם רוצים יעדים רק לקטע הפרטי.
תמר זנדברג: הם מקבלים בשטחים.
מירי רגב: אמרתי שאם לא יהיו יעדים, לא יהיה חוק תכנון ובנייה.
מירי רגב: הם לא רוצים יעדים.
נחמן שי: הם לא רוצים לעודד דיור בתחומי הקו הירוק.
מירי רגב: הם לא רוצים מדיניות ברורה של הממשלה.
נחמן שי: הם רוצים שיהיה לחץ לצאת מכאן החוצה.
מירי רגב: הם החמירו כאן במה שאמרנו.
מירי רגב: אנחנו אמרנו שלא נקבע להם יעדים כי הבנו שיש להם בעיה.
מירי רגב: הממשלה תקבע יעדים והם יבואו ויציגו לנו, מתוך כוונה שלא יהיה מצב שהממשלה תקבע אפס יעדים.
מירי רגב: אתה אומר כאן שאתה רוצה מינימום רבע מהשוק הפרטי.
מירי רגב: רבע ממה שמשווקים בשוק הפרטי.
איציק שמולי: אני מדבר על רבע מכל הכמות.
איציק שמולי: סעיף (2)(ג)(א)(2) באותו סעיף, מחיר מופחת יוגדר לא יותר משבעים אחוזים ממחיר השוק.
איציק שמולי: הוספת סעיף (2)(ג)(א)(3) שמתייחס גם לדיור ציבורי.
איציק שמולי: הסעיף הזה כפי שאת אמרת וכפי שאת נלחמת עליו בחוק של ה-ותמ"לים, אנחנו חושבים שיש לו מקום גם כאן.
איציק שמולי: הניסיון שלנו – ואני מניח שאת תקפצי, אבל אני בכל זאת אומר את זה – ב-וד"לים מראה שברגע שלא קובעים כמות מזערית ליחידות דיור בפיקוח, זה פשוט לא קורה.
איציק שמולי: הסתייגות נוספת לסעיף 188ב, מטעם קבוצת סיעת העבודה.
איציק שמולי: אחרי המלים "להספקת מים" יבוא "דיור בהישג יד".
איציק שמולי: הכוונה כאן להוסיף לרשימת הצרכים הציבוריים שלטובתם ניתן להפקיע קרקע חומה, ואני יודע שיש צו.
מירי רגב: זה יהיה צו מפורט וזה יהיה בתוך הצו.
מירי רגב: הם הודיעו לטובת הפרוטוקול שגם כך זה יהיה.
איציק שמולי: אני יודע.
איציק שמולי: אנחנו עדיין מבקשים להעלות את ההסתייגות הזאת.
איציק שמולי: להפקיע קרקע חומה לטובת דיור בהישג יד שמונה כידוע כל מיני שימושים ציבוריים שאפשר לטובתם להפקיע קרקע חומה.
איציק שמולי: אנחנו חושבים שנכון לעגן את זה גם בחקיקה למרות ששר הפנים יכול להפעיל צו שמגיע לאותה תוצאה.
איציק שמולי: עדיין אנחנו חושבים שיש לזה מקום בחקיקה הראשית ומכאן מגיעה ההסתייגות.
איציק שמולי: עד כאן.
תמר זנדברג: כמה מלים נוספות לפרק של דיור בר השגה.
מירי רגב: גם אני רוצה לומר כמה דברים על דיור בר השגה כדי לעשות סדר לגבי שני החוקים ומה המטרה שלי.
תמר זנדברג: אני בכל זאת רוצה להתייחס לחוק הזה.
תמר זנדברג: במילת פתיחה אומר שאני חושבת שאנחנו צריכים מאוד מאוד להוקיר ולכבד את מה שעשית את יושבת ראש הוועדה בנושא הזה.
תמר זנדברג: אני התחלתי את הכנסת עם ה-וד"ל שהתקדם וכמו שאמר חבר הכנסת שמולי, בתור אזרחית, בתור מפגינה ברחוב, עת הובטח דיור בר השגה וזה מה שהוציא את אחת ההפגנות הגדולות לרחוב, ההבנה שה-וד"ל לא הולך לכלול דיור בר השגה וכתוצאה מכך הממשלה התחייבה שיהיה דיור בר השגה ב-וד"ל אבל אין.
תמר זנדברג: כשאת נכנסת לתפקידך – ובאמת אני חייבת להוריד את הכובע – את עמדת על כך שהנושא של בכלל דיור חברתי, דיור ציבורי, דיור בר השגה, כל ההסתכלויות על דיור שאינו רק דיור במחירי שוק, ייכנסו לחוקים האלה שהולכים ומתקדמים.
תמר זנדברג: תכף נעבור ל-ותמ"ל שעוד לא הגיע אבל עכשיו אנחנו בשעת השין בתיקון 102 שמונח לפנינו ועשינו מאמץ, ועשית מאמץ גדול, ונכנסה הגדרה של דיור בר השגה אבל אנחנו הולכים כאן לקבע מצב - זאת פעם ראשונה שמוגדר בחוק, בספר החוקים בישראל, דיור בר השגה - ואני חוששת ממצב שלדיראון עולם תתקבל הגדרה שגויה ואפילו מזיקה של מה זה דיור בר השגה.
תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים.
תמר זנדברג: על האחד דיברנו אתמול וזה הנושא של ההסמכה של הרשויות המקומיות.
תמר זנדברג: יש בעיה קשה מאוד עם כך שהרשויות המקומיות לא יכולות, גם אלה שרוצות, לקבוע בעצמן בתכניות שהן מאשרות – ועכשיו חיזקנו את הוועדות המקומיות והן הגורם הסטטוטורי - והן לא יכולות להגיד שאנחנו רוצות בתחומנו לאשר עשרה אחוזים, 25 אחוזים, שני אחוזים, חמישים אחוזים דיור בר השגה.
תמר זנדברג: הן לא יכולות חוקית.
תמר זנדברג: החוק הזה כאן, זאת ההזדמנות להסמיך את הוועדות המקומיות ולתת להן סמכויות, והחוק הזה, ודנו לאורך החודשים האחרונים ארוכות בסמכויות, לא עושה את זה.
תמר זנדברג: זה דבר ראשון וזה ממש עוול קשה.
תמר זנדברג: יש את המכתב של רון חולדאי בנושא הזה.
תמר זנדברג: הייתה חוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שקבעה שבהיעדר הסמכה מפורשת רשויות מקומיות לא יכולות ואסור להן לקבוע קריטריונים.
תמר זנדברג: השאלה האם אפשר איכשהו – ואני לא יודעת, אתם המשפטנים – להסיר את המגבלה הזאת וגם אם החוק לא ייתן הוראות מפורשות, שהוא יעיין את האיסור ואז רשות מקומית, על פי שיקול דעתה, לפחות אם היא תיזום, זאת לא תהיה עבירה על החוק.
מירי רגב: אז כל רשות תקבע קריטריונים אחרים.
תמר זנדברג: כל רשות קובעת תכנית בנייה אחרת.
<נתי מאיר: אפילו עיקרון לפי כללים שייקבעו.
תמר זנדברג: החוק ייתן.
מירי רגב: זה מה שיש היום, לפי כללים שייקבעו.
<נתי מאיר: לא סמכות לרשויות.
מירי רגב: הרי השר מינה צוות.
<כרמית יוליס: את מדברת על סוג הדיור.
תמר זנדברג: אני מדברת קודם כל על התכנון.
תמר זנדברג: זה מה שבסמכות ועדה מקומית.
תמר זנדברג: ועדה מקומית מאשרת תכנית.
תמר זנדברג: כיום, אם ועדה מקומית רוצה לומר שאנחנו נפריש עשרה אחוזים מהתכנית הזאת, אנחנו מחייבים את היזם או 25 אחוזים או שלושים אחוזים להפריש לטובת דיור בר השגה, אין לה את האפשרות.
תמר זנדברג: עיריית תל אביב קבעה קריטריונים משל עצמה.
<כרמית יוליס: כל ההצעה של דיור בר השגה מאפשרת שתכנית בסמכות ועדה מקומית שעומדת בקריטריונים שנכתבו עכשיו בחוק, היא תאפשר דיור בר השגה אלא שזה מסוג השכרה ארוכת טווח.
<כרמית יוליס: אם את מדברת על משהו אחר, על דיור בר השגה שהוא משהו אחר בעיניך, של מחיר מופחת או לזכאים או לקריטריונים שגורם מסוים יקבע, לזה הצעת החוק לא מתייחסת אבל היא כן מתייחסת לסוג מסוים של דיור בר השגה ומאפשרת אותו בסמכות ועדה מקומית.
מירי רגב: היא שואלת שאלה אחרת.
מירי רגב: נניח עכשיו עירייה רוצה לבנות דירות במחיר מפוקח.
תמר זנדברג: היא רוצה במסלול.
מירי רגב: דרך איזה מסלול היא עושה את זה?
<כרמית יוליס: במחיר מופחת?
<כרמית יוליס: מה שאנחנו מכירים ביחס למחיר מופחת זה רק המסלולים שהמדינה מקדמת שאלה הזכאים שאכן נקבעו על ידי משרד השיכון
מירי רגב: אלה היעדים של הממשלה.
מירי רגב: זה במסגרת היעדים של המינהל.
מירי רגב: היעדים של המינהל והחלטות המועצות שמן הסתם צריכות להיות קשובות לצרכים של ראשי הציבור.
תמר זנדברג: אם רשות מקומית רוצה לתכנן, רוצה מטעמה, רוצה יותר, לא של המינהל, לא שיווק.
תמר זנדברג: המחיר המופחת של המינהל מתייחס לשיווק והוא לא מתייחס לשלב התכנון.
תמר זנדברג: המינהל כאן הוא בעצם כמו בעל בית, הוא מתפקד כמו יזם, רק בשלב השיווק אנחנו מגיעים למחיר המופחת.
תמר זנדברג: כאן אנחנו מבקשים שבשלב התכנון עירייה או רשות מקומית תוכל לקבוע מחיר מופחת.
תמר זנדברג: את יודעת מה, אז לא קריטריונים אלא לזכאי משרד השיכון אבל תנו כלי תכנוני לרשות המקומית בשלב התכנון לתת מחיר מופחת.
תמר זנדברג: עזבו עכשיו את הקריטריונים בצד, שלא כל רשות תקבע לעצמה.
תמר זנדברג: בואו נתחיל מזכאי משרד השיכון.
<נתי מאיר: צריך עוד שורה דקלרטיבית.
תמר זנדברג: אחר כך נמלא אותה תוכן.
<נתי מאיר: אומרת שבנוסף להשכרה, לרשות מקומית תהיה אפשרות ליזום מיזמים לדיור בהשכרה גם בבעלות או בצורות אחרות על פי תקנות שייקבעו, על פי כללים שייקבעו.
<תומר רוזנר: זה מה שיש ב-וד"ל ולא קבעו את הכללים.
איציק שמולי: זה היה המצב עד היום,
תמר זנדברג: זה היה המצב ואז הייתה חוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שאמרה שאסור עד שתהיה חקיקה.
תמר זנדברג: אז הנה החקיקה.
תמר זנדברג: בואו נכניס את זה כאן.
<כרמית יוליס: הסיכום שהיה הוא כפי שאמרתי בהתחלה.
<כרמית יוליס: המיזמים מהסוג הזה שחברת הכנסת זנדברג מדברת עליהם הם יבואו לידי ביטוי בחוק בעצם זה שהמדינה תתחייב ליעדים ובמסגרת היעדים האלה הדיור מהסוג הזה שנכנה אותו לרגע מחיר מופחת לזכאים, הדיור מהסוג הזה יבוא לידי ביטוי ביעדים שייקבעו.
תמר זנדברג: זאת הנקודה החשובה ביותר.
תמר זנדברג: אנחנו מבינים את זה אבל היעדים הם יעדים.
תמר זנדברג: המינהל כאן מהווה יזם.
תמר זנדברג: הוא כמו בעל בית.
<קארין טלמור: אין בעיה בשלב הזה.
תמר זנדברג: יש בעיה בשלב התכנון.
מירי רגב: תמי, בסוגיה הזאת אנחנו נגיש הצעת חוק פרטית של כל הוועדה ונצרף גם אחרים שהם לא בוועדה.
מירי רגב: נראה איך נקדם את זה.
<תומר רוזנר: זה תיקון.
מירי רגב: תיקון החוק הקיים.
מירי רגב: אני חושבת שהחוק הקיים הזה הוא באמת בעייתי.
מירי רגב: נתי, אתה תעזור לנו לנסח את הצעת החוק הזאת ולא תגבה תשלום כי זה במסגרת התפקיד שלך כיועץ השלטון המקומי.
מירי רגב: לא נתת לנו כאן מתנה.
מירי רגב: אם מישהו חושב שקיבלנו מתנה, לא.
תמר זנדברג: השלטון המקומי הוא גוף ממשלתי.
מירי רגב: אנחנו ננסח הצעת חוק.
תמר זנדברג: זה בנושא ההסמכה של הרשויות המקומיות שהוא מאוד חשוב.
מירי רגב: אני רושמת את זה.
מירי רגב: את מובילה את זה?
תמר זנדברג: אני מובילה את זה.
תמר זנדברג: את מובילה את זה ואני עוזרת לך.
מירי רגב: אם כן, סגרנו, הצעת חוק פרטית שנביא במהלך הפגרה.
תמר זנדברג: הדבר השני הוא הנושא של הקריטריונים למה זה דיור בר השגה.
מירי רגב: אבל זה לא קשור לזה.
תמר זנדברג: אמרתי, זה היה דבר אחד, ההסמכה של הרשויות המקומיות.
תמר זנדברג: הדבר השני הוא הקריטריונים.
תמר זנדברג: בעצם הקריטריונים שהצלחנו איכשהו לדחוף הן דירות קטנות, דיור להשכרה ומחיר מופחת בכמות שגם היא לא נקבעה.
תמר זנדברג: ההסתייגויות כתובות כאן ואני מבקשת התייחסות ספציפית למחיר שזה או שמונים אחוזים ממחיר השוק או שלושים אחוזים מהכנסתו הפנויה של השוכר.
מירי רגב: את הגשת את הכול.
תמר זנדברג: זה כתוב בקובץ שהגשתי.
תמר זנדברג: אני רק מסבירה על מה אני מדברת.
תמר זנדברג: אני מדברת על הקריטריונים, על מנת שדיור בר השגה יהיה בר השגה לשיטתנו כמכשיר חברתי ולא רק יתבסס על מחיר השוק במקרה של השכרה.
תמר זנדברג: דבר שני, לקבוע קווטות, לקבוע כמויות, לא כמות מינימלית מזערית, לא כמות שתלויה ברצונו הטוב של המינהל או של הממשלה, למרות שגם אם נאמין שיש כזאת, בכל זאת הנה ההזדמנות לקבוע ממש מכסות ברורות כמותיות.
מירי רגב: אחרון הדוברים ואנחנו מסכמים את החלק הזה של ההסתייגויות.
מירי רגב: כאמור, ניפגש שוב בשעה 5:30 אחר הצהרים להקראות ולהמשך התייחסויות לאותן הקראות של חברי כנסת שיהיו כאן.
דב חנין: תודה גברתי היושבת ראש.
דב חנין: אני מצטרף לדברים שאמרו קודמיי.
דב חנין: אני רק רוצה להעיר הערה אחת שהיא הערה ברמה העקרונית.
דב חנין: היה ברקע הסוגיה הזאת ויכוח ארוך טווח, ארוך מאוד שהתנהל בשאלה האם חוקי התכנון הם מקום נכון להסדרה של סוגיות כמו דיור בהישג יד, האם הם המקום הנכון להסדרה של סוגיות כמו דיור ציבורי והתשובות שאנחנו שמענו לאורך הרבה שנים היו: לא, זה לא דיני התכנון וזה צריך להיות במקומות אחרים.
דב חנין: מהבחינה הזאת, גברתי יושבת הראש, אני רוצה לציין – ואני אומר את זה באמת באופן אמיתי וללא שום ציניות – הוויכוח הזה הוכרע.
דב חנין: הוא הוכרע בין היתר בזכות גם המאמצים שלך והעמדה שלך.
דב חנין: כן, חוקי התכנון הם כלי חברתי ממדרגה ראשונה והמקום לטפל בסוגיות, גם בסוגיות של דיור בר השגה, גם בסוגיות של דיור ציבורי, גם בסוגיות של איזה דירות, איזה סוגים של דירות ומה המחירים וכדומה, זה גם בדיני התכנון וזה הישג גדול שנעשה.
דב חנין: אחרי שאנחנו – כמו בבדיחה המפורסמת אם ג'ורג' ברנרד שאו – סיכמנו על העיקרון, מותר לנו להתווכח על הפרטים והפרטים כאן הם מאוד גדולים.
דב חנין: אני מצטרף להערתה של חברת הכנסת זנדברג.
דב חנין: נעשתה כאן פריצת דרך בכך שיש לנו אמירה שזה נכון להסדיר את זה בדיני תכנון אבל מה שהממשלה הציעה לנו ביישום הקונקרטי של ההסדרה הוא הרבה הרבה פחות ממה שאנחנו צריכים.
מירי רגב: הממשלה לא הציעה כלום.
מירי רגב: אני הצעתי.
מירי רגב: אילולא אני, זה לא היה נכנס.
מירי רגב: שלושה שרים כופפו על ידי יושבת ראש הוועדה כדי שהדבר הזה יוכנס.
מירי רגב: אם תאהבו את זה או לא תאהבו את זה, כך זה היה, כולל אם השרים יאהבו את זה או לא יאהבו את זה.
מירי רגב: זה מה שקרה.
דב חנין: אני מקבל את הדברים.
דב חנין: שלושה שרים כופפו על ידי יושבת ראש הוועדה.
מירי רגב: אני היחידה שהביאה את זה לכאן וגרמה לכך שזה ייכנס לחוק.
דב חנין: גברתי יושבת הראש, שלושה שרים כופפו אבל לא כופפו מספיק.
מירי רגב: יכופפו בחוק הבא, בחוק של ה-ויפללא עם הדיור הציבורי.
מירי רגב: אי אפשר לעשות הכול על חוק אחד.
דב חנין: כולנו מקווים שהם אכן יכופפו בחוק הבא כי הציבור בישראל צריך פתרונות של דיור בהישג יד ופתרון של דיור ציבורי, בין היתר באמצעות דיני התכנון.
מירי רגב: אני רוצה לסכם את העניין של דיור בר השגה.
מירי רגב: אני רוצה להבהיר דווקא לחברים שיושבים כאן כי באמת אתם שותפים למהלך הזה כבר הרבה מאוד שנים.
מירי רגב: ראיתם שגם את החוק הקודם של התכנון והבנייה לא הצלחתם להעביר אותו.
מירי רגב: הוועדה לא הצליחה להעביר אותו.
מירי רגב: הצלחתי להעביר את זה אחרי שהם הבינו בממשלה שאני לא מתכוונת להתקפל לרגע מהאמירה שלי שדיור בר השגה יהיה בחוק הזה.
מירי רגב: זה לא ברור מאליו שבחוק תכנון ובנייה יש היבטים לכאורה קנייניים או שיווקיים.
מירי רגב: זה לא ברור מאליו.
מירי רגב: תכנון ובנייה זה תכנון ובנייה.
מירי רגב: יודעים זאת גם נתי וגם אחרים.
מירי רגב: זה לא פשוט להכניס את זה כי זה פרופר חוק תכנוני ולא חוק שיווקי.
מירי רגב: ממש שמנו ואמרנו שלא יעזור אם זה חוק תכנוני או לא, תעשו את מה שאפשר לעשות ותכניסו את זה ואכן הכנסנו לכאן היבטים של דיור בר השגה לראשונה וחייבתי לראשונה את הממשלה לבוא עם יעדים על קרקע של מינהל מקרקעי ישראל וזה לא פשוט.
מירי רגב: משרד השיכון כמעט ולא מדבר אתי כי לכאורה עשיתי להם כאן קטע שהם לא אוהבים, אבל עשיתי זאת מתוך הבנה שאין דרך אחרת.
מירי רגב: נכון, זה לא הכול.
מירי רגב: נכון, הייתי רוצה יותר ולכן יש את החוק הבא, את ה-ויפללא אליו ייכנסו – אני אומרת לכם חד וחלק – דיור ציבורי, מחיר מטרה וכמויות גם לדיור ציבורי וגם לשכר דירה ארוך במחיר מפוקח.
מירי רגב: שלושה דברים ייכנסו ב-ויפללא.
מירי רגב: ברגע שזה נכנס וזה נכנס ואני גם מבטלת את תאגידי המים, אני הולכת לישון.
תמר זנדברג: זאת המשמעות כאן, לתת סמכות לוועדה המקומית בתכנון.
מירי רגב: את הנושא הזה הבנתי ואני אביא את זה בחקיקה פרטית.
מירי רגב: את זה קיבלתי ואני אביא את זה בחקיקה פרטית.
מירי רגב: חבל שאת הדבר הזה לא הבנתי מספיק חזק במהלך החוק.
תמר זנדברג: נתי דווקא ייצג את זה.
מירי רגב: ייצג את זה לא מספיק חזק.
מירי רגב: אם כך אתה צועק בבית המשפט, אתה מפסיד ברוב המשפטים שלך.
מירי רגב: אנחנו נראה איך נוכל לעשות את זה.
מירי רגב: אני מקווה שעכשיו הסוגיה של היעדים במינהל מקרקעי ישראל לא תיפול.
מירי רגב: אני סוגרת את הישיבה.
מירי רגב: חברים וחברות, אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה להכנה של הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשע"ד-2014, כ/542, להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: דנו בזה השבוע בהכנה לקריאה הראשונה.
מירי רגב: הבאנו את זה אתמול להצבעה בקריאה הראשונה.
מירי רגב: היום אנחנו מביאים את זה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית ואני מקווה שהצעת החוק הזאת תאושר.
מירי רגב: נציג שר הפנים, יוסי ברון, הבהיר שמדובר לא ב-80 רשימות וסיעות אלא ב-99 רשימות וסיעות בסך הכול, הוא הביא לי רשימה.
מירי רגב: נקרא את הצעת החוק.
מירי רגב: אם יש למישהו הערות כלשהן, נא לומר אותן, ואם לא – נעבור להצבעה עם כל חברי הכנסת שנמצאים פה.
<גלעד קרן: הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשע"ד–2014
מירי רגב: יש הערות?
מירי רגב: נציג משרד מבקר המדינה נמצא כאן?
<קריאה: ראיתי את שמואל גולן בחוץ.
מירי רגב: משרד המשפטים, יש לכם הערות?
<דנה יפה: אין לנו הערות.
מירי רגב: משרד הפנים, יש לכם הערות?
<יוסי ברון: אנחנו בעד.
מירי רגב: הייעוץ המשפטי לוועדה, האם אני יכולה להביא את הצעת החוק להצבעה?
מירי רגב: אני מביאה את הצעת החוק להצבעה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: חברת הכנסת מירי רגב.
מירי רגב: מי נגד – אין.
מירי רגב: נמנעים – אין.
מירי רגב: הצעת החוק נתקבלה ותועבר לקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת השבוע.
<הראל גולדברג: שמי הראל גולדברג, אני היועץ המשפטי של הרבנות הראשית.
<הראל גולדברג: כפי שאמרת, אדוני, בתחילת דבריך, הרבנות הראשית הוסמכה על-פי חוק לתת כשירויות בתחומים שונים ולהסמיך בתחומים שונים.
<הראל גולדברג: רוב ההסמכות אכן נמצאות בסעיף 2 לחוק הרבנות הראשית, ובין השאר: כשירות לכהונת דיין, רב עיר, רושם נישואין.
<הראל גולדברג: מעבר לכך, יש הסמכות גם בחוקים נוספים, לצורך הדוגמה: חוק בשר ומוצריו, משנת 1994; ניתן לייבא לישראל רק בשר שקיבל אישור כשרות של מועצת הרבנות הראשית או מי שהסמיכה לכך.
<הראל גולדברג: דוגמה נוספת היא חוק איסור הונאה בכשרות, סמכותה של מועצת הרבנות הראשית להסמיך שוחטים.
<הראל גולדברג: לצורך מתן הכשירויות האלה יש לערוך בחינות.
<הראל גולדברג: רוב הבחינות הן בחינות בכתב, כשבסוף התהליך של הבחינה בכתב יש גם בחינה בעל-פה, וחלק מהבחינות כוללות גם מבחן מעשי.
<הראל גולדברג: לצורך מימון הפעילות הזו, אחת מהשתיים: או שהציבור יממן את זה מכספי משלם המסים, מתקציב המדינה, והאפשרות השנייה היא שמי שיישא בתשלום הזה הוא הנבחן עצמו.
<הראל גולדברג: כן, בלשכת עורכי-הדין, בלשכת רואי החשבון, למשל, אדם משלם אגרה ונבחן.
<הראל גולדברג: בלשכת השמאים אותו הדבר – אדם רוצה לקבל הסמכה מהמדינה כשמאי, הוא מגיע, משלם אגרה.
<הראל גולדברג: בעוד שבחוקים אחרים יש הסמכה מפורשת לגביית אגרות, בחוק הרבנות הראשית אין הסמכה מפורשת לגביית אגרות.
<הראל גולדברג: יש הסמכה לקביעת תקנות, אבל לא ספציפית לגביית אגרות.
<הראל גולדברג: אנחנו חשבנו שנכון יותר לתת הסמכה בחוק לגביית אגרות, וזאת על בסיס האמור בחוק-יסוד משק המדינה - - -
<הראל גולדברג: עד היום נגבה דבר שנקרא: מחיר.
<הראל גולדברג: "מחיר" זה עלות שמממנת את השירותים, ותו לא.
<הראל גולדברג: עד היום היו עושים תחשיב, תמחור של העניין, והרבנות, לפי מיטב ידיעתי, לא גבתה ולו שקל מעבר לתמחור, מעבר לעלות השירותים.
<הראל גולדברג: למשל, בחינות לרבנות, עד היום לקחו 255 שקלים לאגרת נבחן; בחינות לדיינות כ-500 ש"ח, וזו בחינה גדולה יותר.
<הראל גולדברג: זה לסבר את האוזן.
<הראל גולדברג: היום, למשל, עלות הבחינות לרבנות עלתה עליית מחירים לאורך השנים.
<הראל גולדברג: עכשיו עלות בחינה היא 315 שקלים לפי החישוב.
<הראל גולדברג: לכל בחינה בפני עצמה.
<הראל גולדברג: לצורך העניין, לרב עיר יש צורך בשלוש בחינות גדולות ושלוש בחינות קטנות.
<הראל גולדברג: כן.
<הראל גולדברג: הסיבה לכך היא שאין הפרש גדול בין העלויות.
<הראל גולדברג: העלויות כוללות: שכירת שירותים לכתיבת מבחנים ולבדיקת מבחנים, שכירת אולמות – היום הבחינות נעשות בבנייני האומה, בודקים ומשגיחים.
<הראל גולדברג: כן, יש עיכוב כזה.
<הראל גולדברג: כן, ידוע לי על עיכוב.
<הראל גולדברג: את הנתונים העובדתיים המלאים אין לי עדיין.
<גלעד קרן: והנושאים שעליהם ייגבו אגרות.
<הראל גולדברג: אני אשיב לשאלה.
<הראל גולדברג: אז יושב-ראש הוועדה הקדים ואמר שהוא מבקש, בכל מקרה, שכל קביעת אישור האגרות בפועל יהיה באישור ועדת הפנים.
<הראל גולדברג: ודאי שאז תוצג לכם רשימה.
<הראל גולדברג: זה ודאי.
<הראל גולדברג: אני רק אקדים ואומר לגבי הדברים ששאלת, יושב-ראש הוועדה.
<הראל גולדברג: באיזור ה-500.
<הראל גולדברג: אין לי מושג לגבי שוחטים, אבל לדעתי זה באיזור ה-300.
<הראל גולדברג: מוהלים זה סיפור אחר, כי הרבנות עושה את זה באופן וולונטרי לחלוטין, אין צורך בגביית אגרות לצורך העניין.
<הראל גולדברג: מוהלים זה וולונטרי לחלוטין.
<הראל גולדברג: אין היום שום הסדר חקיקתי ביחס למוהלים, ולכן השירות שניתן הוא שירות וולונטרי.
<הראל גולדברג: כי אז זה אומר שצריך לחוקק חוק הפיקוח על המוהלים.
<הראל גולדברג: זו אסדרה שלמה, כשאגרות זה רק השלב הסופי.
<הראל גולדברג: אחרי שבנינו מהי מסגרת הפיקוח בחקיקה, מהי מסגרת תנאי הכשירות, מהי מסגרת הפיקוח, ההסמכה, אז אנחנו קובעים גם אגרות.
<הראל גולדברג: פה כל העיקר חסר מן הספר, אז אין שום טעם לקבוע את האגרות בלבד.
<הראל גולדברג: אני רוצה רק לציין בקשר לשאלה מקודם – בזמן האחרון יש לנו התקשרות עם יועץ חיצוני לגיבוש מכרז למיקור חוץ של כל מערך הבחינות, כפי שנעשה, למשל, במשרד התמ"ת ביחס להסמכות מקצועיות, וכפי שנעשה היום ביחס למשרד החינוך; כל מערך בחינות הבגרות, הכול נעשה במסגרת מערכים של מיקור חוץ.
<הראל גולדברג: ואנחנו עכשיו בשלבי כתיבת מכרז לבחירת אדם, גורם, גוף, תאגיד, שיוכל להחצין את כל השירות הזה, ויוכל לנהל את כל מערך מיקור החוץ של הבחינות, החל מהכתיבה, שכירת אולמות, כל המערך שדיברנו עליו, שייעשה בצורה חיצונית על-ידי זכיין פרטי.
<הראל גולדברג: כמובן, בפיקוח של הרבנות, עם שלבים של מעורבות של הרבנות באמצע, לגבי אישורים כאלה ואחרים.
<הראל גולדברג: ואני חושב שזה מה שייתן את המענה לעיכובים שעליהם דיברת, יושב-ראש הוועדה.
<גלעד קרן: רציתי לשאול את עורך-דין גולדברג: האם יש לכם איזושהי רשימה לגבי המצב היום?
<גלעד קרן: באיזה מקרים בדיוק אתם גובים היום אגרות בפועל?
<הראל גולדברג: לתת לך רשימה מדויקת פה – לא הבאתי אתי רשימה.
<גלעד קרן: אני לא מדבר על מחירים, אבל לפחות שנדע על איזה בחינות מדובר.
<הראל גולדברג: אז השמות שאמרתי, אלו השמות: יש בחינות לרבנות שכוללות סט של בחינות; יש בחינות לרבנות עיר שכוללות 12 בחינות; יש בחינות לדיינות של חמישה מבחנים; יש את הבחינות לרישום נישואין, למשל, אדם שנבחר כרב עיר, והוא עכשיו צריך לקבל אישור להיות מורשה רושם נישואין, אנחנו עושים לו בחינה, זו בחינה נוספת.
<הראל גולדברג: יש בחינות לשוחטים; ויש בחינות לחברי צוות שחיטת חו"ל, שזה מכוח הסמכה של חוק בשר ומוצריו – אנחנו עורכים בחינות לכל חברי הצוות שיוצאים לחוץ-לארץ עם מסגרת שחיטת חו"ל, הווה אומר, משגיח, שוחט, בודק פנים, בודק חוץ, ראש צוות.
<הראל גולדברג: ואלה הבחינות שאנחנו רוצים, לכל אחת מההסמכות באופן נפרד.
<הראל גולדברג: אנחנו עושים גם בחינות למשגיחי כשרות.
<הראל גולדברג: המועצה, מכוח תפקידה כנותנת, לפי סעיף 2(3) לחוק הרבנות הראשית, מתן תעודות הכשר על כשרות.
<הראל גולדברג: במקום שכל רב מקומי יבחר לעצמו עכשיו משגיח כשרות, שאנחנו לא יודעים בדיוק, מבחינת האחריות הפיקוחית שלנו, איך הוא בוחר את משגיח הכשרות, מהן הידיעות של אותו משגיח כשרות, אנחנו הולכים על מהלך של הסמכת משגיחי כשרות.
<הראל גולדברג: אנחנו בוחנים את משגיחי הכשרות אצלנו, ולמעשה אנחנו אומרים לרב המקומי שעכשיו רוצה לבחור משגיח כשרות: המשגיח הזה עבר בחינות, הוא מכיר את דיני הכשרות.
<הראל גולדברג: זה גם סוג נוסף של בחינה שאנחנו עורכים.
<הראל גולדברג: מעבר למה שציינתי עד עכשיו, לא מוכרות לי עוד בחינות שאנחנו עורכים.
<הראל גולדברג: לא, לא.
<הראל גולדברג: זה מכוח חוק שירותי הדת היהודיים, אגרות של מועצות דתיות.
<הראל גולדברג: סעיף 7 לחוק שירותי הדת היהודיים מסמיך את המועצה לגבות אגרות.
<הראל גולדברג: השר קבע תקנות שירותי הדת היהודיים - - -
<הראל גולדברג: אין אגרות.
<אוגי פז: בפועל, הרשות המקומית כן גובה – תקן אותי אם אני טועה – אבל אין לה את הסמכות בחוק.
<אוגי פז: כמו שהיא נותנת שירות.
<אוגי פז: זה מה שהיא עושה.
<אוגי פז: אבל אין משהו ספציפי.
<גלעד קרן: השאלה היא אם קיבלו אישור.
<הראל גולדברג: האמת היא שמשרד המשפטים נשאל בעבר בנושאים האלה, ואכן תפקידים שמכוח סמכות שלטונית של הרשות המקומית, היא לא יכולה לגבות, אלא אם הדבר נחקק במסגרת של חוק עזר.
<הראל גולדברג: כלומר, רשות מקומית שרוצה להטיל אגרות, מסים וכולי, תשלומים כלשהם על התושב, היא רשאית לעשות את זה, אבל זה צריך לעבור את סעיף 250 לפקודת העיריות, כלומר, חיקוק חוק עזר, קבלת אישור של משרד הפנים, וזאת לאחר שהיא מציגה תחשיב, איך היא הגיעה לסכומים האלה.
<הראל גולדברג: לעניין רישום נישואים אין חוק עזר.
<הראל גולדברג: העמדה של משרד המשפטים וגם של משרד הפנים בעבר היתה, שהתפקידים האלה הם לא מחובותיה של רשות מקומית, הם מחובותיה של מועצה דתית.
<הראל גולדברג: ובהיעדר מועצה דתית, אם רשות מקומית רוצה לתת את השירות הזה, היא יכולה, אבל אז היא עושה את זה מכוח רצונה, ולכן זה מוגדר כ"מחיר".
<הראל גולדברג: "מחיר" זה אומר שהיא רשאית לגבות מהתושב כסף, כל עוד זה מגלם את עלות השירות ולא יותר מכך, גם אם אין לה הסמכה מפורשת בחוק.
<אוגי פז: היום, כל אדם שרוצה לתת שירותי מילה, יכול לבצע את זה.
<אוגי פז: יש תעודת מוהל, אבל היא וולונטרית.
<אוגי פז: זאת אומרת, אתה לא חייב את התעודה הזאת בשביל להיות מוהל.
<אוגי פז: מגוף של הרבנות ומשרד הבריאות.
<הראל גולדברג: יש ועדה בין-משרדית, בדיוק כפי שאמר נציג משרד המשפטים, והם נותנים לו תעודה של הוועדה לפיקוח על מוהלים.
<הראל גולדברג: זה כן מחייב אותו, זה מחייב אותו בתשלום, אבל זו לא אגרה.
<הראל גולדברג: את זה אנחנו לא רוצים להכניס לחוק.
<הראל גולדברג: את זה אנחנו עושים באופן וולונטרי, והראיה, גם המוהלים שאין להם את התעודה הזאת נמצאים היום בשוק, גם מלים, לצערנו הרב.
<אוגי פז: זה נושא שמונח על שולחנו של משרד המשפטים, כי יש בעייתיות מסוימת עם זה שכל בן-אדם יכול לבצע את זה.
<אוגי פז: זה עלה בהקשר לכמה מקרים שהעבירו לנו מהפרקליטות לבחון מקרים של רשלנות בעניין מוהלים.
<אוגי פז: אנחנו בוחנים את הסוגיה הזאת.
<הראל גולדברג: פחות מיד אחת.
<הראל גולדברג: ממש אחוזונים בודדים מאוד.
<הראל גולדברג: לא, זה לא מגיע לאחוזים אפילו, לדעתי.
<הראל גולדברג: אין שום בעיה.
<הראל גולדברג: אני אציג בפני היושב-ראש.
<גלעד קרן: אני מציע שנעבור להקריא.
<גלעד קרן: אומנם מופיע כך בנוסח, אבל אני רוצה להדגיש שהאגרות שייקבעו יהיו עבור בחינות בלבד, לא עבור שום דבר אחר.
<הראל גולדברג: מה שהנוסח אומר, אדוני היועץ המשפטי.
<גלעד קרן: נכון, רק כדאי שזה יובהר.
<גלעד קרן: אפשר כבר להוסיף: "באישור ועדת הפנים" אחרי "לקבוע".
<הראל גולדברג: בסדר גמור.
<הראל גולדברג: "הצעת חוק הרבנות הראשית (תיקון מס' 6) (אגרות), התשע"ד-2013
<אוגי פז: לא, אין לנו התנגדות לנוסח המוצע.
<אוגי פז: שפועלת גם היום, וזה גם לא עניין משפטי.
<גלעד קרן: מה זאת אומרת, "לא עניין משפטי"?
<אוגי פז: העניין של קביעת אגרות – אם אגרה כזאת או אגרה אחרת, זה לא עניין משפטי; גובה האגרות וכולי, זה מה שאני מתכוון.
<גלעד קרן: הם יצטרכו לבוא לפה לאשר.
<גלעד קרן: זו רק הסמכה, באישור הוועדה.
<הראל גולדברג: נעביר.
מירי רגב: אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון אחרון, בעזרת-השם, בנושא הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102), התשע"ג-2013.