GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: ההסתייגות מיותרת כי בעצם מה שהוועדה החליטה, בעקבות ההערות האלה, שאי אפשר להגיש בכלל בקשה להיתר בלי אישור הגופים האלה.
דב חנין: אם כך, אנחנו מוותרים על ההסתייגות.
דב חנין: גברתי אמרה גם לגבי ההסתייגות שלנו לסעיף 48.
דב חנין: רק אם גברתי תסביר לי.
<תומר רוזנר: נכון, זאת הייתה בטעות השמטה וצריך להחזיר את זה.
<תומר רוזנר: זה תוקן לפי הבקשה.
דב חנין: זה תוקן לפי הבקשה.
דב חנין: לסעיף 53, תיקון התוספת הראשונה.
דב חנין: אנחנו מציעים להוסיף בסעיף 5 לתוספת הראשונה לחוק העיקרי את המשפט המודגש שאומר, ואני אקריא קודם כל את הסעיף, סעיף קטן (ג): "המועצה הארצית רשאית, לאחר שהתייעצה עם הוועדה", ועכשיו הדגש וזאת התוספת "ובהתאמה לשטחים שנקבעו בתכניות מחוזיות תקפות כשטחים פתוחים לסוגיהם", ואז אני חוזר לסעיף המקורי, "להביא ברשומות כי קרקע פלונית תהיה קרקע חקלאית לעניין חוק זה".
דב חנין: ההצעה בנוסח שאנחנו מציעים נותנת לוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים סמכויות בכל שטח שאושר על ידי המועצה הארצית כשטח פתוח לסוגיו בתכנית מתאר מחוזית תקפה.
דב חנין: ההצעה עולה עם השינוי לחוק התכנון והבנייה שנעשה לפני כמה שנים, במסגרתו נקבע כי הוועדה לשמירה על קרקע חקלאית תופקד גם על שמירת השטחים הפתוחים.
דב חנין: כך אנחנו יוצרים מערכת תכנונית פשוטה ומסונכרנת שההיבטים השונים של היעילות שלה הם אלה: האחד, יש הבחנה בין שטחים לפיתוח לבין שטחים לשימור, תוך הקלת המנגנון בשטחים המיועדים לפיתוח ותכניות מתאר מחוזיות, ומאידך, מתן מסגרת נאותה להגנה על השטחים שנקבעו כפתוחים.
דב חנין: השני, הנוסח גורע ממפת השטחים המוכרזים כקרקע חקלאית את כל השטחים שנקבעו לבינוי.
דב חנין: השלישי, הנוסח יוצר מנגנון אחיד ואוטומטי שבו כל שינוי לתמ"מ מעדכן למעשה את מפת השטחים הנדרשים לאישור ה-ולקחש"פ או פטורים מאישור כזה.
דב חנין: הדבר יחסוך את הצורך בקיום דיונים רבים מעת לעת לצורך ביצוע ההתאמות הנדרשות בין התכנון לבין מפות ההכרזה, דבר שייצור בלבול ויקשה על עדכון השטחים בהם נדרש אישור או פטור מדיון ב-ולקחש"פ.
דב חנין: הרביעי, המועצה הארצית כבר קבעה בתכניות המתאר המחוזיות אילו שטחים הם שטחים פתוחים ולכן אין צורך לקיים דיונים נוספים בנושא.
דב חנין: אני רוצה לומר כמה משפטים של הסבר בעל פה שהם הרציונל שלה איזון שאנחנו מנסים ליצור.
דב חנין: אנחנו מאוד רוצים להגן על ה-ולקחש"פ כמנגנון ששומר על השטחים הפתוחים.
דב חנין: אנחנו חושבים שזה מנגנון נכון, אנחנו חושבים שזה מנגנון ראוי, אבל בנוסח שאנחנו מציעים ובהסברים שאני הצגתי אנחנו לא רוצים לייצר סרבולים מיותרים בתוך המערכת.
דב חנין: אני חושב שהנוסח שאנחנו מציעים מציע איזון שבאמת מאפשר ל-ולקחש"פ לבצע את התפקיד הבסיסי החשוב שלה ומצד שני מונע סרבולים וכל מיני תקלות אחרות.
דב חנין: מה שאני אומר הוא נכון לא רק מבחינת המטרה של יעילות המערכת אלא מבחינת המטרה שאני רוצה שה-ולקחש"פ יהיה גוף שבאמת מתעסק בדברים העיקריים שלו ולא יתעסק בכל מיני דברים שבעצם מקורם בבעיות רישומיות כאלה או אחרות.
דב חנין: ההסתייגות הנוספת שלנו היא למחוק את פסקה(1)(א) שבסעיף 6א לתוספת הראשונה לחוק העיקרי.
דב חנין: הפסקה הזו נותנת מענה למצב שבו תכנית תואמת או תכנית שאושרה על ידי ה-ולקחש"פ.
דב חנין: במקרים בהם מדובר בתכנית המשנה לייעוד אחר, אין לוותר על הצורך באישור ה-ולקחש"פ שכן קיים חשש כי לאחר אישור ה-ולקחש"פ לתכנית לייעוד ספציפי, יבוא יזם ויבקש לשנות את השטח לייעוד אחר.
דב חנין: אני דיברתי בנושא הזה בהרחבה ואני חושב שזאת אחת הדוגמאות.
דב חנין: אני יודע שישבת יום ארוך ושמעת הסתייגויות ויכול להיות, אולי, עלול להיות מצב שהקשב הוא כבר לא מאוד חזק.
דב חנין: עלול להיות.
דב חנין: אני לא אומר שזה המצב.
דב חנין: אני רוצה לרגע להתנתק מהטקסט ולחזור אל ההיגיון שבדבר הזה.
דב חנין: אני חושב שזה המנגנון הנכון והראוי שמאפשר ל-ולקחש"פ לעבוד בצורה יותר טובה.
נחמן שי: אין לו בעיה עם זה.
דב חנין: אני מנסה בכל זאת להתמודד עם העייפות שלך אחרי יום ארוך ומנסה להסביר למה מה שאנחנו מציעים כאן הוא מאוד הגיוני.
דב חנין: המצב היום מאפשר מצב שה-ולקחש"פ נניח מאשר – בואי ניקח לדוגמה – הקמת סככה בשטח חקלאי מסוים.
דב חנין: הסככה הזאת שה-ולקחש"פ השתכנע שצריך לאפשר אותה, מתאימה לאיזשהו שימוש שם אבל היא יוצרת נזק מאוד מועט ולכן ה-ולקחש"פ חשב שמותר לעשות את הדבר הזה.
דב חנין: לפי המנגנון שבעצם מוצע בתיקון לחוק, ברגע שה-ולקחש"פ עושה את הדבר הזה, אפשר באותה קרקע, במקום אותה סככה, להקים מגדל של חמישים קומות ולהגיד ל-ולקחש"פ שכיוון שאתה כבר הסכמת להקים שם סככה, אנחנו בעצם מונעים ממך אפשרות לדון בכלל בקרקע, אתה נתת אישור לסככה, זהו, אין לך יותר מה להגיד לגבי הקרקע הזאת.
דב חנין: מה תהיה התוצאה של הדבר הזה.
דב חנין: התוצאה של הדבר הזה תהיה נזק משני הכיוונים.
דב חנין: מכיוון אחד, יכול להיות שבמקום הזה לא צריך להקים מגדל של חמישים קומות.
מירי רגב: או של מאה קומות.
דב חנין: או של מאה קומות.
דב חנין: יכול להיות שמתאימה שם רק הסככה החקלאית.
דב חנין: זה מהכיוון של ההגנה על השטח הפתוח או על השימושים.
דב חנין: אבל התוצאה המסתברת של הדבר הזה תהיה שה-ולקחש"פ יהיה גוף הרבה יותר נוקשה.
דב חנין: במקום שה-ולקחש"פ יהיה גוף גמיש שאומר שאתם בסך הכול רוצים כאן סככה חקלאית, לא נעשה לכם את המוות, עם סככה חקלאית אנחנו חיים, אבל ברגע שה-ולקחש"פ יודע שאם הוא מאפשר סככה חקלאית, באותו מקום יכול לקום גם מגדל של חמישים קומות, הוא יאמר שהוא לא נותן סככה חקלאית כי ברגע שנתתי אצבע, זה אומר שנתתי את כל היד.
דב חנין: זה ייצר מצב שהוא גם לא נכון מבחינת ההגנה על שטחים פתוחים ועל קרקעות חקלאיות והוא לא נכון גם מבחינת האינטרס של הפיתוח שבו אנחנו רוצים שה-ולקחש"פ יהיה גוף גמיש, שהוא יסתכל בראייה רחבה ובאופן פתוח על מה באמת צריך להגן, על מה באמת צריך להילחם ומה לא חשוב כל כך ולא כל כך חיוני.
דב חנין: זאת הסיבה שאנחנו מציעים את המחיקה של פסקה (1)(א).
דב חנין: ההסתייגות הנוספת שלנו בהקשר הזה היא להוסיף בפסקה (2) שבסעיף 6(א) לתוספת הראשונה את המשפט המודגש: "התכנית אושרה על ידי המועצה הארצית או ועדת משנה שלה שהוסמכה על ידי המועצה הארצית במיוחד לצורך כך ובלבד שאישור התכנית כאמור נדרש לפי תכנית מתאר ארצית או מחוזית ויצוין במפורש בהחלטת המועצה או בוועדת המשנה שלה, לפי העניין, כי האישור ניתן גם לצורך תוספת זו".
דב חנין: הניסוח הנוכחי של הסעיף אומר שבעצם כל דיון במסגרת המועצה הארצית או ועדת משנה שלה יוכל להחליף את הדיון ב-ולקחש"פ וזאת בניגוד למה שקבוע בסעיף 6(א) לחוק העיקרי.
דב חנין: הדבר הזה מעלה חשש כי הדיונים ב-ולקחש"פ יוחלפו גם על ידי ועדות משנה של המועצה הארצית שחלקן נעדרות מומחיות בנושא השטחים הפתוחים והרכבן אינו כולל את החברים הרלוונטיים לנושא השטחים הפתוחים כגון רט"ג, ארגון הגג של ארגוני הסביבה וכדומה.
דב חנין: אלה הם גופים שנמצאים היום ב-ולקחש"פ.
דב חנין: הסעיף מאפשר למשל גם לוועדת משנה של המועצה הארצית המתמחה בקווי בניין שלכל הדעות אינה רלוונטית לאישור התכניות החלות בשטחים פתוחים לאשר את התכניות החלות על קרקע חקלאית.
דב חנין: אנחנו מציעים שוועדת משנה שהוסמכה על ידי המועצה הארצית ובמיוחד לצורך כך, זה ימנע מצב כזה וייצור הלימה בין פסקה (2) לבין הקבוע בסעיף 6(א) לחוק העיקרי.
דב חנין: אני רוצה גם כאן לומר כמה מלים בעל פה.
דב חנין: שוב, הרציונל של הדבר הזה הוא רציונל שמנסה למנוע מצב שבו בתוך מערכת התכנון תהיה תחרות בין גורמים תכנוניים שונים שכל אחד ינסה לסחוב מאחרים.
דב חנין: תוקמנה ועדות משנה בתוך המועצה הארצית, תסחבנה לעצמן כוחות וסמכויות, הם לא הגופים המתאימים לדון בזה, כיוון שאנחנו עוסקים בקרקע חקלאית ויש מומחיות והם לא הגופים המתאימים לזה, הם יעסקו בנושאים האלה, יקבלו החלטות וההחלטות שלהם יהיו מחייבות, זה יהיה במקום דיונים של ה-ולקחש"פ והתוצאה היא נזק מוחלט.
דב חנין: אין בזה שום תועלת משום בחינה שהיא.
דב חנין: הרי אם המטרה היא למנוע כפל דיונים, בואו נעשה את הדיון ב-ולקחש"פ שזה הגוף המקצועי הרלוונטי.
דב חנין: אם המטרה היא לבטל את ה-ולקחש"פ, בואו נגיד שאנחנו מבטלים אותו, אבל ליצור מצב כזה שוועדה שהיא איננה מומחית בתחום, שהיא איננה יודעת לעסוק בתחום, היא זו שתבצע את העבודה במקום ה-ולקחש"פ, זאת לדעתנו טעות מאוד גדולה.
דב חנין: אני סיימתי את הקובץ הראשון של ההתייחסויות שלנו.
מירי רגב: אתה עובר עכשיו לקבוצה השנייה.
דב חנין: אני עובר עכשיו לקבוצה השלישית ואחר כך אחזור לקבוצה שתיים.
דב חנין: אדוני היועץ המשפטי לוועדה, זאת סוגיה חשובה ואני אשמח אם תקשיבו לה.
דב חנין: אני רוצה לומר כמה מלים על סעיף המטרה.
דב חנין: אנחנו הצענו להוסיף לחוק סעיף מטרה ואני אקריא אותו.
דב חנין: אני יודע שהוא נשמע אולי קצת מחודד מדי.
דב חנין: אני חושב שהסעיף אותו אנחנו מציעים מסכם בתמצית את כל המהלך שאנחנו עושים ולכן חשוב להקשיב לו.
דב חנין: מטרת תיקון זה לשבש את מערכות התכנון והבנייה בישראל באמצעות ערבוב של שינויים ראויים ונחוצים עם תיקונים מזיקים ובעייתיים.
דב חנין: אני אומר את זה גם לכבודה של גברת בינת שוורץ שלא תחשוב שכל הדברים שהיא מציעה הם לא נראים לנו.
דב חנין: יש כמה שינויים שהיא מקדמת שהם דווקא שינויים ראויים ונחוצים.
<בינת שוורץ: אני מתחילה לדאוג.
דב חנין: זה אפילו רגע היסטורי שצריך לסכם אותו בהתרגשות מסוימת.
דב חנין: התוצאה הכללית היא לפגוע באיזונים, להקטין את יכולת ההשפעה של הציבור, להפריט את המערכת – ואני מתכוון במיוחד למערכות הרישוי כמובן – ולפגוע במקצועיותה ובאופן זה ליצור נזקים תכנוניים ארוכי טווח.
מירי רגב: החוקים שלי עולים במליאה.
דב חנין: אני רוצה את הזכות להצביע בעד החוק שלך בעניין תאגידי מים.
מירי רגב: אם כן, נעשה הפסקה של רבע שעה.
בשעה 17: (היו"ר דוד אזולאי)
דוד אזולאי: ערב טוב.
דוד אזולאי: המשך דיונים על הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102), התשע"ד-2013.
דוד אזולאי: כרגע אני מגיש את ההסתייגויות שלי כמובן ללא הצבעה.
דוד אזולאי: לאחר מכן דב חנין יבוא וישלים את הצגת ההסתייגויות שלו.
דוד אזולאי: אני הולך לפי הסדר שרשום לי כאן.
דוד אזולאי: לסעיף 2(ד)(1).
דוד אזולאי: שם כתוב "להקים ועדת משנה עם שלושה נציגים בוועדת משנה מתוך תשעה חברים כמליאת המועצה" ואני מבקש שבמקום נציג אחד של השלטון המקומי, יהיו שלושה נציגים של השלטון המקומי.
<תומר רוזנר: במקום שיים.
דוד אזולאי: כרגע זה אחד.
<תומר רוזנר: לא, במקור זה היה אחד והוועדה קיבלה שיהיו שניים.
דוד אזולאי: אם כן, כבר יש תיקון.
דוד אזולאי: אני מבקש שלושה נציגים.
דוד אזולאי: אני מעביר את ההסתייגויות שלי בכתב, אבל לפרוטוקול אני מדגיש שכל ההסתייגויות הן של כל חבריי לסיעת ש"ס.
דוד אזולאי: לסעיף 6.
דוד אזולאי: אני מבקש שסעיף 6 יימחק.
דוד אזולאי: מדובר על דיון בערר ויש התנגדות לתוספת הממשלה מפני שלממשלה יש מספיק נציגים והיא יכולה להעלות את הנושאים עת היא רוצה.
דוד אזולאי: לכן אני מבקש שהסעיף הז יימחק.
דוד אזולאי: אין צורך שנציגי הממשלה יהיו בערר.
דוד אזולאי: לסעיף 8.
דוד אזולאי: פסקה (ב) תימחק.
דוד אזולאי: מדובר על בעלי דעה מייעצת בוועדה המקומית ואני חושב שזה מיותר.
דוד אזולאי: במועצה יש מהנדס והיות ויש מהנדס במועצה ומהנדס בוועדה, אין צורך בנציגים שנקראים בעלי דעה מייעצת.
דוד אזולאי: לסעיף 8(ד)(ג)(1).
דוד אזולאי: פסקה (ג)(1) תימחק.
דוד אזולאי: כאן מדובר על חברי מועצה שהם נבחרי ציבור והם עושים את העבודה ונמצאים כל הזמן, הם לא יקבלו גמול אבל נציגי הממשלה כן יקבלו גמול.
דוד אזולאי: לפחות אם היו מאפשרים גם לאותם נציגים חברי מועצה שהם יקבלו גמול, עוד איכשהו הייתי משלים עם זה, אבל אלה לא יקבלו גמול ואלה כן יקבלו גמול?
דוד אזולאי: אין בזה שום היגיון ולכן אני מבקש שהסעיף הזה יימחק.
דוד אזולאי: לסעיף 12.
דוד אזולאי: בסעיף 28(ב)(א), במקום "או שהיא ממלאת אותם שלא בהתאם להוראות הדין או שהיא פועלת בחריגה".
<קרן גלעד: זה התקבל.
דוד אזולאי: בקשר להעברת הסמכויות מוועדה מקומית לוועדה מחוזית.
דוד אזולאי: אם כן, זה לא מופיע כהסתייגות וזה נכנס לנוסח.
<תומר רוזנר: זה נכנס לנוסח החוק.
דוד אזולאי: על זה נאמר ברוך שכיוון לדעת גדולים.
דוד אזולאי: לסעיף 28(ב).
דוד אזולאי: גם כאן אני מבקש שהסעיף יימחק.
<תומר רוזנר: הסעיף של חוות דעת יועץ משפטי.
דוד אזולאי: מדובר על טוהר המידות.
דוד אזולאי: אם יש חשד, מישהו הגיש תלונה נגד מאן דהוא, כבר אפשר לפסול אותו מלכהן כאשר אנחנו יודעים מה קורה בשלטון המקומי כאשר כל שני וחמישי מגישים תלונות כך שעל סמך אותה תלונה כבר אפשר להרחיק אותו מהוועדה.
דוד אזולאי: אני לא יודע למה לכתחילה הכניסו את הסעיף הזה.
דוד אזולאי: מילא אחרי שהוגש כתב אישום, התמונה נראית אחרת לגמרי אבל כל עוד לא הוגש כתב אישום, לדעתי אין להרחיק אותו.
<תומר רוזנר: זה לא הסעיף של הרחקה מהוועדה.
דוד אזולאי: אני מדבר על סעיף 28.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה לא מדבר על הרחקה מהוועדה.
<תומר רוזנר: יש סעיף בהמשך שמדבר על הרחקה מהוועדה ושם זה באמת כאשר יש כתב אישום.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה מדבר על נטילת הסמכויות של כל הוועדה אם היא לא מתפקדת כראוי, להעביר את הסמכויות לוועדה המחוזית.
דוד אזולאי: צודק.
דוד אזולאי: גם כאן, למה להעביר את זה בצורה גורפת לוועדה המחוזית?
דוד אזולאי: אני מבקש שסעיף 28ב(ב) יימחק.
דוד אזולאי: לסעיף 14.
דוד אזולאי: בסעיף 31א פסקות (ב) ו-(ג) יימחקו.
דוד אזולאי: מדובר על הקמת יחידת הבקרה.
דוד אזולאי: בסעיף 31א פסקה (ד), יימחקו המלים "ולאחר קבלת חוות דעת מאת יחידת הבקרה כמשמעה בסעיף 31(ג)".
דוד אזולאי: אני מבקש למחוק את זה כי יש מהנדס לוועדה ואם יש מהנדס לוועדה, בעצם למה צריך מלווה מקצועי לוועדה?
<תומר רוזנר: זאת יחידת בקרה של משרד הפנים שעושה בקרה על הוועדות המקומיות.
<תומר רוזנר: הממשלה מציעה משום מה לעגן אותה בחוק.
דוד אזולאי: אבל לשם מה?
דוד אזולאי: יש לך מהנדס שהוא איש מקצוע והוא יכול לתת חוות דעת מקצועית.
<תומר רוזנר: זה פיקוח חיצוני של משרד הפנים על הוועדות.
<תומר רוזנר: המלווה המקצועי הוא סעיף אחר, זה סעיף אחר כך.
<תומר רוזנר: זה לא בסעיף הזה.
דוד אזולאי: זה בסעיף 31א(ד).
<תומר רוזנר: פסקה (ב).
דוד אזולאי: סעיף 33(ג).
דוד אזולאי: אני מתנגד להקמת יחידת בקרה לוועדות המקומיות.
דוד אזולאי: לסעיף 25(3)(ב)(1)(1).
<תומר רוזנר: אני רוצה לעשות סדר.
<תומר רוזנר: לגבי 31(א) ביקשת לבטל את (ב) ו-(ג) ולבטל את יחידת הבקרה.
דוד אזולאי: אתה מדבר על 31(ב) ו-(3)(ג) – יימחקו.
<תומר רוזנר: שני הסעיפים.
<תומר רוזנר: 31(ב) ו-31(ג).
דוד אזולאי: לסעיף 25(ג)(ב)(1)(1).
דוד אזולאי: במקום שמונים אחוזים או יותר, יבוא חמישים אחוזים או יותר.
דוד אזולאי: כלומר, מדובר על בעלי קרקע שרוצים ליזום תכנית אב לעיר.
דוד אזולאי: למעשה מדובר על שמונים אחוזים.
<תומר רוזנר: בסוף סוכם על 75 אחוזים.
דוד אזולאי: אני אומר חמישים אחוזים.
דוד אזולאי: לסעיף 27.
דוד אזולאי: בסעיף 62א(ג) בפסקה (3), לאחר המלים "חשמל" יבוא "לרבות מתקני מיתוג והשנעה".
דוד אזולאי: אני מבקש להוסיף כאן "לרבות מתקני מיתוג והשנעה".
דוד אזולאי: אני לא מבין בזה הרבה, אבל הבנתי מחברת חשמל שאם זה לא יופיע בפירוש, הם לא יוכלו להניח את זה.
<תומר רוזנר: חברת חשמל טועה ולא בפעם הראשונה.
דוד אזולאי: אתה אומר שהיא גם טועה וגם מטעה.
<תומר רוזנר: מטעה, חס וחלילה, אני לא אומר.
דוד אזולאי: מראש אמרתי שאני לא מבין בזה, אבל ישבתי אתם.
<תומר רוזנר: הם טועים ולא בפעם הראשונה.
דוד אזולאי: תשאיר את זה כהסתייגות.
דוד אזולאי: לסעיף 62א(ז).
דוד אזולאי: פסקה (6) תימחק.
דוד אזולאי: כל מה ששר הפנים יקבע, אפשר להוסיף סעיפים נוספים.
דוד אזולאי: כלומר, אנחנו משאירים את הסמכות לשר הפנים והוא תמיד יכול להוסיף מעבר לאותם שישה סעיפים שנמצאים עוד סעיפים ואין צורך להרחיב את זה לאנשים אחרים.
דוד אזולאי: הסמכות היא אצל שר הפנים.
דוד אזולאי: יש שם פירוט של שישה סעיפים שהם בסמכותו של שר הפנים ואני מבקש להשאיר את זה ואפשר להוסיף.
<קרן גלעד: פסקה (6) היא תכנית של שר הפנים, אם היא תכנית ששר הפנים אישר לגביה כי היא בעלת חשיבות לאומית או מחוזית.
דוד אזולאי: והוא מגביל את זה בכמה נקודות.
<קרן גלעד: או שהיא מסוג התכניות שקבע שר הפנים כי הן בעלות חשיבות.
דוד אזולאי: אם רוצים להוסיף סעיפים נוספים, ששר הפנים יוסיף.
<תומר רוזנר: אתה רוצה בחוק או בתקנות?
דוד אזולאי: אפשר גם בתקנות.
<תומר רוזנר: בתקנות, זה מה שמופיע כרגע.
דוד אזולאי: אם כן, אפשר להשאיר את זה כך.
<תומר רוזנר: אם כן, אתה לא רוצה את ההסתייגות.
דוד אזולאי: אני מוריד את ההסתייגות הזאת.
דוד אזולאי: אם אפשר להוסיף את זה בתקנות, אני מוריד את ההסתייגות.
דוד אזולאי: הרישא של ההסתייגות אני משאיר בסעיף 27 לגבי החשמל.
דוד אזולאי: לסעיף 40.
דוד אזולאי: בסעיף 145, בפסקה (ד), במקום מעשרה ימי עבודה יבוא מ-15 ימי עבודה.
דוד אזולאי: בפסקה (ד) בסופה יבוא "לא שולמו החיובים כולם או חלקם תוך שלושים יום מיום שהומצא ההיתר לבעל ההיתר, יפקע תוקפו של ההיתר".
<תומר רוזנר: יושבת ראש הוועדה ביקשה מהממשלה לבדוק את העניין הזה.
דוד אזולאי: כאן אוטומטית לא ענו ולא הגיבו, הוא מקבל היתר.
<תומר רוזנר: יתכן שהנושא הזה יבוא לידי ביטוי בשינויים.
<תומר רוזנר: כרגע זה נחשב כהסתייגות.
דוד אזולאי: אני מבקש את ההסתייגות כי לא יעלה על הדעת שאם כתוצאה מאיזושהי תקלה הוא לא קיבל, לא שילמו או לא הגיע החשבון, כתוצאה מכך הוא יקבל היתר גורף.
דוד אזולאי: לא נראה לי תקין.
<שירה ברנד: מצד שני לא מנעו מהרשות לגבות.
<שירה ברנד: היא יכולה לגבות.
דוד אזולאי: היא לא גבתה מכל מיני סיבות וזה קורה.
דוד אזולאי: מה שבעצם החוק אומר שהוא אוטומטית יקבל את ההיתר.
<שירה ברנד: הוא יקבל את ההיתר וזה לא ימנע ממנו את הבנייה, אבל עדיין אפשר למנוע ממנו את האכלוס אם שלחו לו עד אז את החשבון ואפשר עדיין להגיש נגדו תביעה ולגבות את הכספים באמצעים אחרים.
<שירה ברנד: זה לא נעלם ולא מתפוגג אבל את הבנייה לא עצרנו כי אי אפשר לחכות עד אין קץ לרשות.
דוד אזולאי: אני הבנתי בסעיף הזה, בגלל הנושא הכספי, אם יהיה איזשהו עיכוב, הוא יקבל אוטומטית את ההיתר.
<שירה ברנד: את ההיתר הוא יקבל אבל עדיין זה לא אומר שהתשלום הוא לא חובה.
דוד אזולאי: זה לא קשור לתשלום אבל הוא מקבל את ההיתר בגלל איזשהו עיכוב בתשלום.
דוד אזולאי: זה לא נראה לי תקין שהוא יקבל את ההיתר בגלל שהייתה איזושהי תקלה.
דוד אזולאי: זאת המשמעות של הסעיף הזה ואני מבקש לא לקשור זה בזה אלא למצוא הליכים אחרים.
דוד אזולאי: סעיף 41 מתחבר לסעיף הקודם.
דוד אזולאי: בסעיף 145(ב), פסקאות (3) ו-(6) אני מבקש שיימחקו.
דוד אזולאי: אי הודעה בזמן, לא תאפשר שדרוג התכנית.
<תומר רוזנר: זה הוצאת היתר בדרך מקוצרת.
<תומר רוזנר: זה בהמשך להערה הקודמת שלך.
<תומר רוזנר: בעצם לגבי המחדל של הרשות.
<תומר רוזנר: הצעת הממשלה אומרת שאם רשות הרישוי לא עומדת בלוח הזמנים ולא עונה בזמן, הוא יקבל את ההיתר באופן אוטומטי.
דוד אזולאי: את מי הענשת כאן?
<תומר רוזנר: זאת הטענה שאתה מעלה.
דוד אזולאי: אני תומך באזרח ואני רוצה לעזור לו, אבל נושא כל כך רגיש וחשוב שבגלל אי תשלום הוא יקבל אוטומטית את ההיתר – לא נראה לי.
דוד אזולאי: לסעיף 43.
דוד אזולאי: בסעיף 152 יימחקו המלים "קיבלה ועדת הערר את הערר, רשאית היא לקבוע בהחלטתה כי ההיתר יינתן על ידה.
דוד אזולאי: קבעה כאמור, ייתן את ההיתר מבקש במקום רשות הרישוי המקומית".
דוד אזולאי: איזה כלים?
דוד אזולאי: מדובר על ועדת ערר, מה יש בוועדת ערר?
דוד אזולאי: יושבים שם שני אנשים שהם לא מהנדסים ועוד איזו מזכירה.
דוד ביטן: ויושב ראש שהוא עורך דין.
<שירה ברנד: זה רק במקרה אחד שוועדת ערר יכולה לתת את ההיתר.
<שירה ברנד: זה רק במקרה שבו לא שילמו את התשלומים ורק בגלל שלא שלחו הודעה ולכן אי אפשר לשלם.
<שירה ברנד: לכן רשות הרישוי לא רוצה לתת את ההיתר.
<שירה ברנד: רק במקרה הזה.
<שירה ברנד: זאת אומרת, יש כבר החלטה לאשר את הבקשה שהיא תואמת מבחינה מרחבית, יש החלטה של מכון בקרה שהבקשה נמצאה תקינה ועכשיו רק צריך לחתום.
דוד אזולאי: לוועדת הערר אין שום כלים מקצועיים לבדוק את הדברים, פרט לבדוק את הנושא הכספי כי יש שם יועץ משפטי שעליו אני סומך.
<שירה ברנד: נכון, וזה כל מה שנשאר בשלב הזה.
<שירה ברנד: לכן זה המקרה האחד והיחיד שבו ועדת ערר יכולה לתת את ההיתר.
<שירה ברנד: בכל המקרים האחרים, לא.
דוד אזולאי: אולי הוועדה לא נתנה את ההיתר לא רק בגלל בעיה כספית?
<שירה ברנד: אז אין לו סמכות.
<תומר רוזנר: אז ועדת ערר לא יכולה לעשות.
<שירה ברנד: במקרה אחד ויחיד.
דוד אזולאי: יש ועדת ערר עם צוות לא מקצועי, בסופו של יום היא תאשר את ההיתר.
<תומר רוזנר: זה מצומצם מאוד, רק לנושא הכספי.
דוד אזולאי: בעצם היועץ המשפטי הוא האיש שאמור לאשר את זה.
<תומר רוזנר: לא רק היועץ המשפטי.
<תומר רוזנר: גם יושב ראש הוועדה.
<שירה ברנד: בוא נגיד שלעניין הזה יש לה את הכלים לבחון.
<שירה ברנד: את יתר הנושאים, אתה צודק ולכן לא השארנו את זה ליושב ראש ולוועדת הערר לתת היתר.
דוד אזולאי: לגבי הסעיף הזה, אם אכן זה הנושא הכספי בלבד ולא הנושא ההנדסי, אני מוכן להוריד את ההסתייגות.
<תומר רוזנר: זה באמת רק לנושא הכספי.
דוד אזולאי: נבדוק את זה.
<תומר רוזנר: אני לא כל כך מבין את ההסתייגות הזאת כי זה בדיוק מה שהסעיף הזה אומר.
<תומר רוזנר: זה רק שינוי של הנוסח.
דוד אזולאי: אם הוא מקבל היתר, לשם מה צריך אישור תחילת עבודה?
<תומר רוזנר: גם אתה כותב שצריך.
דוד אזולאי: אני אומר שאם לא הושלמו כל הפרטים הנדרשים על פי דין לתחילת ביצוע העבודה על פיו, לא תבוצע עבודה לפי ההיתר אלא אם כן נתנה רשותה הרישוי המקומית לבעל ההיתר אישור כי ניתן להתחיל בביצוע העבודות (להלן – אישור תחילת העבודה).
דוד אזולאי: למעשה מתן ההיתר מאפשר לו תחילת ביצוע העבודה.
דוד אזולאי: יוצא כאן כאילו הוא מקבל שני היתרים באותו זמן, גם היתר בנייה וגם היתר על תחילת עבודה.
<תומר רוזנר: אני כשלעצמי באופן אישי סברתי שזה מיותר, אבל העמדה שלי לא התקבלה.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על שני דברים שונים.
<שירה ברנד: זאת אומרת, אחרי שקיבלת את ההיתר, עדיין צריך לתאם עם הרשות המקומית על מיקום עגורן, על כניסה ויציאה של משאיות, על פינוי אשפה, יש המון עניינים טכניים שאנחנו אומרים שלא חייבים לעכב את ההיתר.
דוד אזולאי: יש את ההיתר בתנאי א', ב', ג', ד'.
<שירה ברנד: כדי לוודא שמילאת את התנאי, בסופו של דבר אתה מקבל אישור תחילת ביצוע עבודה.
דוד אזולאי: למה צריך את זה?
דוד אזולאי: קיבלת היתר, צא לעבודה.
דוד אזולאי: לא קיבלת היתר, אתה לא יכול להתחיל לעבוד.
<שירה ברנד: אפשר להסתכל על זה משני הכיוונים.
<שירה ברנד: אנחנו סברנו שאפשר לשחרר את ההיתר עוד קודם ואת כל הדברים האלה לדחות לשלב יותר מאוחר בו אתה כבר יודע מי הקבלן, כבר יש לך את הפרטים היותר מדויקים ואז אפשר להוסיף את אישור תחילת ביצוע העבודה.
<שירה ברנד: ממילא גם היום מתאמים את זה בפועל.
דוד אזולאי: אחרי שהבניין קם, איזה כלים יש לך לעצור את המהלך הזה?
<שירה ברנד: זה לפני שהבניין קם.
<שירה ברנד: לפני שמתחילים בביצוע עבודות צריך להודיע מי המנהל האחראי, מי אחראי לביקורת, מי הקבלן הרשום כדי שנוכל לתאם את כל הנושאים הטכניים שצריך לתאם.
דוד אזולאי: לכן הוא קיבל היתר בנייה.
<שירה ברנד: לא עשו את זה בהיתר.
<שירה ברנד: מותר גם היום, ואנחנו לא מונעים את זה גם הלאה, לדחות את זה לשלב תחילת ביצוע העבודה.
<שירה ברנד: מה שקורה בפועל זה שדוחים את זה ואז טורחים להודיע רק כאשר הבניין כבר עומד, כמו שאדוני אומר.
<שירה ברנד: רק אז טורחים להודיע מי ביצע את כל הדברים האלה ולכן הרבה פעמים יש תקלות.
דוד אזולאי: אני אומר לך היכן הבעיה שלי.
דוד אזולאי: אני חושב שיש כאן כפילות מסוימת.
דוד אזולאי: מצד אחד היתר בנייה, ולזה כולנו מסכימים ואין ויכוח, ומצד שני היתר תחילת עבודה.
דוד אזולאי: יש כאן כפילות.
<שירה ברנד: זה נכון, יש כאן מעין כפילות, אבל אנחנו מורידים מהעומס בשלב ההיתר ואת השלב הזה שממילא ניתן לדחות, אנחנו דוחים לשלב מאוחר יותר.
<שירה ברנד: אפשר בזמן הזה להספיק למלא את שני התנאים.
דוד אזולאי: אני חושב שרשות מקומית מסודרת, כאשר אדם מקבל היתר בנייה, לפני שהוא מקבל היתר בנייה הוא צריך לתת א', ב', ג', סדרה של סעיפים וכשיש לו את הסדרה של הסעיפים האלה, הוא מקבל את ההיתר.
דוד אזולאי: אם הוא לא עשה את זה, הוא לא יקבל את ההיתר.
<שירה ברנד: ולכן לוקח הרבה זמן להוציא היתר.
<תומר רוזנר: בסטטיסטיקות יהיה היתר מהיר.
דוד אזולאי: ניתן לו עוד אישור ואז את חושבת שזה ייגמר יותר מהר.
<שירה ברנד: את הזמן שהוא ממילא מתעכב כי הוא עוד לא בחר קבלן רשום, כי הוא עוד לא יודע מי מנהל העבודה שלו, כי הוא עוד לא נכנס לפרטים הטכניים, אנחנו בעצם מאפשרים לו בינתיים.
דוד אזולאי: בעוונותיי פעם בניתי בית ואני מכיר את הפרוצדורה הזאת.
דוד אזולאי: אני יכול להגיד לך שלא התחלתי לעבוד עד שלא מילאתי אחר כל התנאים.
דוד אזולאי: הוציאו לי את הנשמה ואת המיץ ביחד.
דוד אזולאי: שרדתי כי התפללתי הרבה.
דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה בכל זאת אני אשאיר את ההסתייגות.
דוד אזולאי: יש לכם רוב, תוכלו להעביר מה שאתם רוצים.
דוד אזולאי: אני באופוזיציה.
דוד אזולאי: לסעיף 52.
דוד אזולאי: בסעיף 62ה(א), לאחר המלים "התייעצות עם המועצה הארצית" יבוא "ובהסכמת הרשות המקומית שבתחומה אמורים להתבצע העבודות או השימושים".
דוד אזולאי: כלומר, למעשה לפי הצעת החוק רשות ממלכתית יכולה להיכנס לישוב בלי שראש העיר אפילו יודע על כך ולהתחיל לבצע את העבודות.
דוד אזולאי: רק היום היה דיון בוועדה לביקורת המדינה על הנושא של המטרונית בחיפה ומתברר ששם בנו ולא תמיד הרשויות המקומיות השכנות ידעו על חלק מביצועי העבודה של הכבישים והגשרים.
דוד אזולאי: זה דוח מבקר המדינה ולא אני.
דוד אזולאי: כאן אתם אומרים עולם כמנהגו נוהג ונמשיך.
דוד אזולאי: רבותיי, עם כל הכבוד לרשות ממלכתית, לא יעלה על הדעת שרשות ממלכתית תיכנס לתוך הישוב מבלי שאף אחד ידע על כך כי היא מעל לכול.
דוד אזולאי: יש ראש עיר, יש ועדה מקומית לתכנון ובנייה והם בוודאי צריכים לדעת על הדברים האלה.
דוד אזולאי: לכן הצעתי בהסתייגות הזאת שזה יהיה בהסכמה או בהתאמה.
<תומר רוזנר: בתיאום.
דוד אזולאי: בתיאום.
דוד אזולאי: אני יודע ששניהם קשים, אבל יצטרכו לבחור את אחת החלופות.
דוד אזולאי: לסעיף 58.
דוד אזולאי: שוב אני מגיע לנושא של דעה מייעצת.
דוד אזולאי: פסקה (ה) בסעיף 58 תימחק.
דוד אזולאי: פסקה (ו), בסיפא, גם היא תימחק.
דוד אזולאי: כלומר, אני טוען שאין צורך בוועדה מייעצת אלא מספיקים אנשי מקצוע במערכת שהם יכולים לחוות דעה ולהגיד את הדברים.
דוד אזולאי: אני חושב שזה דבר מיותר כי יש מספיק אנשי מקצוע של הרשות המקומית שנמצאים בוועדה לתכנון ובנייה ומבחינתי הם גוף מספיק מוסמך לייעץ לוועדה בכל התחומים המקצועיים, מה גם שיש עליהם אחריות.
דוד אזולאי: אני לא בקי עד כמה הוועדה המייעצת יש לה אחריות.
<תומר רוזנר: אין לה.
<שירה ברנד: היא גם לא מצביעה.
<שירה ברנד: היא רק נוכחת.
דוד אזולאי: אם כן, זה נראה לכם תקין?
דוד אזולאי: זה כדי לקדם תהליך?
דוד אזולאי: לסיום, אני רוצה להגיד לכם שאחד הדברים שמוצאים חן בעיני בחוק הזה, בניגוד לחוק הקודם – אתם הייתם אתי בסיבוב הראשון – שלפחות הפעם השתנו הבעלים.
דוד אזולאי: פעם רצו להעביר את כל הסמכויות ממשרד הפנים למשרד ראש הממשלה ועכשיו חזרנו בחזרה לפנים.
דוד אזולאי: כנראה שמתאימים את החוק לפי הקואליציה והאופוזיציה.
דוד אזולאי: אז שר הפנים היה אלי ישי.
דוד אזולאי: את חטאיי אני מזכיר היום, אז התנגדתי לזה ואני שמח שלמרות שזה לא חבר סיעתי במשרד הפנים, אני שמח שמחזירים את הכול למשרד הפנים כי אם יורידו את הסמכויות של תכנון ובנייה ממשרד הפנים - זאת הנשמה של משרד הפנים - הם יכולים לסגור את הבסטה וללכת הביתה כי במשרד הפנים אין מה לעשות.
דוד אזולאי: אם זה לא במשרד הפנים, אין בו כלום.
דוד אזולאי: זוהי דעתי ואני אומר אותה לסיכום הדברים.
דוד אזולאי: יש עוד שתי הסתייגויות ששכחתי לומר בנושא ההנדסאים.
דוד אזולאי: מדובר על ביטול המאגר הזה של אותה קבוצת מהנדסים.
דוד אזולאי: יושבים אנשים שכל הפרנסה שלהם היא מהמקצוע הזה.
דוד אזולאי: לסעיף 48.
דוד אזולאי: אני מודה שלא הספקתי עוד ללמוד את הסעיף הזה.
דוד אזולאי: סעיף 158לב, במקום מה שנאמר בסעיף 158לב, מוצע לרשום: "לשם קיום הוראות פרק זה, סמכויות הבקרה יוקנו לכל סוגי בעלי המקצוע כאמור בפסקה (א)".
<תומר רוזנר: אני אומר לך מה הם מציעים.
<תומר רוזנר: הם מציעים שהנדסאים שלמדו שנתיים יוכלו לבדוק.