GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אריאל וכסלר: לעומת הוות"ל, הוועדה הזאת לא יכולה לחרוג מתמ"א 35, ותמ"א 35 שומרת על החופים.
<אריאל וכסלר: עלה כאן עניין תנאי הסף.
<אריאל וכסלר: אני שמח לבשר, למי שלא יודע, פורסמו תנאי סף לכל התוכניות במערך התכנון והבנייה של מדינת ישראל, תנאי סף שפורסמו על-ידי מינהל התכנון, וכל הוועדות המחוזיות כבר עובדות לפיהם.
<אריאל וכסלר: לפיכך אין פה פגיעה בתכנון.
<אריאל וכסלר: התוכנית הזאת תעמוד לפי כל הכללים.
<אריאל וכסלר: אני חושב שיש גם סעיף בעניין הזה, לפי ההנחיות.
<אריאל וכסלר: אני לא יודע בדיוק להפנות אליו.
<אריאל וכסלר: נושא תמהיל דיור- - -
<אריאל וכסלר: כל פעם את מעלה את השאלה מה הכלי.
מירי רגב: דיברנו על תמהיל דיור והחלטנו שאנחנו לא מסכימים.
מירי רגב: תתייחס עכשיו רק לסעיפים שלפנינו.
<אריאל וכסלר: בסדר גמור.
<אריאל וכסלר: לעניין היועץ הסביבתי – מי שלא מעודכן, שכונות מגורים במדינת ישראל לא עוברות בדיקה סביבתית כוללת.
<אריאל וכסלר: יש תקנות תסקירים.
<אריאל וכסלר: מה שנבדק בבדיקה סביבתית כוללת זה מתקני תשתית.
מירי רגב: אני אתך בכל מה שאתה אומר.
מירי רגב: אני שואלת למה היועץ הסביבתי הוא מחוץ למשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: מרגע שהחלטתם על יועץ סביבתי, אני שואלת אותך למה הוא לא מתוך המשרד להגנת הסביבה.
<אריאל וכסלר: בדיקות סביבתיות כוללות נערכות לגבי מה שמשפיע על יחידות המגורים, מה שמשפיע על הסביבה, שזה בעיקר תשתיות.
<תומר רוזנר: או להיפך.
<אריאל וכסלר: תחום התשתיות במדינת ישראל רובו מנוהל בוות"ל, ולגבי המקרים הקיצוניים ביותר יש לנו את ההסדר שקיים בוות"ל.
<אריאל וכסלר: במסגרת תוכניות למגורים לא בודקים בדיקה סביבתית כוללת.
<אריאל וכסלר: מקסימום נותנים חוות דעת לעניין זיהום קרקע, לדברים מאוד-מאוד ספציפיים.
<אריאל וכסלר: לכן התפיסה בחוק הזה אומרת, אם במקרה של התוכניות הפוגעניות ביותר אנחנו אומרים שיש לנו הסדר שעובד היטב, של יועצים מקצועיים, של יעילות של מערכת, אז על אחת כמה וכמה בתוכניות שלא נדרשות לכל ההליך הזה.
<אריאל וכסלר: בנוסף נושא מינוי יועץ סביבתי על-ידי שני שרים לפי המלצת היועץ המשפטי לוועדה – גם כן, אותו דבר.
<אריאל וכסלר: אנחנו מדברים על תוכניות למגורים.
<אריאל וכסלר: תוכנית למגורים לא פוגעת בסביבה.
<אריאל וכסלר: לא, היא לא פוגעת בסביבה.
<אריאל וכסלר: חד-משמעית לא, אדוני היועץ המשפטי.
מירי רגב: אז מה פוגע בסביבה?
מירי רגב: נחל פוגע בסביבה, יער פוגע בסביבה... מה פוגע בסביבה?
<אריאל וכסלר: למשל תחנת כוח, כביש, קו רכבת, קו גז.
<ערן פייטלסון: הדברים הללו לא מקובלים היום.
מירי רגב: בתים צריכים תשתיות?
מירי רגב: בית עומד באוויר?
מירי רגב: אה, אין לו השפעות סביבתיות.
<אריאל וכסלר: בבית אני לא בודק השפעות סביבתיות, אלא אם כן מוגדר שאדם שגר בבית אני צריך לבדוק איך הוא מרעיש לסביבה ואיך הוא מזהם את הסביבה.
<תומר רוזנר: איך הוא מבטל את שמורת הטבע, למשל.
<אריאל וכסלר: אין לו השפעה על הסביבה.
<אריאל וכסלר: מה שאני כן בודק לגביו הוא האם בשטח שבו הוא נמצא יש משהו פוגעני: זיהום קרקע, מגבלות תח"ר (תחום רעש), כל מיני דברים שמשפיעים עליו.
<אריאל וכסלר: הוא עצמו לא מוגדר לפי התקנות ולפי התפיסה התכנונית בכל העולם כדבר פוגעני.
מירי רגב: למדנו משהו היום.
<תומר רוזנר: אז מבטלים את שמורות הטבע.
<אריאל וכסלר: אין פה אפשרות לגבור על שמורות הטבע כי זה לא גובר על תמ"א 35.
<אריאל וכסלר: לעניין ההרכבים – אני לא רוצה להיכנס לכל הבקשות לכל התוספות.
<אריאל וכסלר: אני רק רוצה להסביר שוב את הרציונל, שתואם לרציונל שבחוק התכנון והבנייה.
<אריאל וכסלר: חוק התכנון והבנייה בעצם מגדיר את הממשלה כמוסד התכנון העליון.
<אריאל וכסלר: בעצם הממשלה בהרכב הקואליציוני שלה היא שקובעת מה המדיניות לגבי מסים, לגבי תכנון, לגבי כל דבר.
<אריאל וכסלר: מוסדות התכנון מהווים אחד הכלים שהממשלה באמצעותם מממשת את המדיניות שלה, בהם תמיד מובטח רוב, או לפחות רוב יחסי למדיניות הממשלה.
<אריאל וכסלר: כלומר, מדיניות הממשלה, כשהממשלה קיבלה החלטה שהיא רוצה 80,000 יחידות דיור- - -
מירי רגב: אין לי בעיה עם רוב לממשלה, רק שיהיו שם גם נציגים נוספים.
<אריאל וכסלר: אפשר להוסיף עוד ועוד נציגים.
מירי רגב: זה לא מועצת המים שבנויה רק ממשרד האוצר ועוד משרד אוצר ועוד משרד אוצר, שלא שומעים את הרשויות המקומיות ואת השלטון המקומי.
מירי רגב: אני מדברת אתך על משהו מידתי.
<אריאל וכסלר: אין בעיה.
<אריאל וכסלר: אני לא רוצה להיכנס ספציפית לגבי כל נציג.
<אריאל וכסלר: אני רק רוצה להסביר שוב את הרציונל הכללי.
מירי רגב: ברור לי לחלוטין הרציונל.
<אריאל וכסלר: לפיכך הוועדה המחוזית, שמספקת את יחידות הדיור עד היום, הווד"ל כפי שאושר, הוות"ל כפי שאושר, כולם אפליקציות מסוימות שמשקפות פחות או יותר את הרוב היחסי של הממשלה.
<אריאל וכסלר: מוסד התכנון היחיד שלא עומד בתוך הארסנל הזה הוא המועצה הארצית, מהסיבה הפשוטה, כפי שחזרתי ואמרתי, שהסמכות היחידה שהיא בלעדית של המועצה הארצית היא בנושא של אישור תמ"מים.
<אריאל וכסלר: בכל שאר הדברים היא מעבירה למוסד העליון, לממשלה.
<אריאל וכסלר: לפיכך ההרכב שם באמת מייעץ יותר, מן הסיבה הפשוטה, שהממשלה אומרת:
<אריאל וכסלר: אשמע אתכם אבל אחר-כך אקבל את ההחלטה.
<איריס האן: נאמרו פה דברים לא מדויקים.
מירי רגב: אין לך רשות דיבור.
מירי רגב: כרמית יוליס, אנא התייחסי, בעיקר להערות של יעקב אשר בעניין קרקע פרטית.
<כרמית יוליס: אשלים את דבריו של ערן ניצן.
<כרמית יוליס: אני חושבת שביחס לקרקע פרטית יש כאן למעשה שני היבטים.
<כרמית יוליס: הראשון הוא היבט יותר פרקטי, והעניין השני הוא באמת עניין משפטי.
<כרמית יוליס: מה שאנחנו מדברים עליו בהצעת החוק הזאת זה לא מצב רגיל שאנחנו סוללים כביש ומי שיעלה עליו, שיעלה עליו, בין אם הממשלה תבצע ובין אם השוק הפרטי, יבצע מי שיבצע ראשון, מבחינתנו זה בסדר.
<כרמית יוליס: הסיטואציה שהצעת החוק הזאת באה להתמודד איתה זה פתרון של משבר משמעותי, ולמעשה בעצם ההתמודדות הזאת מפעילים כאן איזו פונקציה שלטונית, שהמדינה לוקחת על עצמה לטפל במשבר הזה.
<כרמית יוליס: לכן נכון שהנתיב הזה שעכשיו נסלל יהיה פתוח אך ורק לגופים ציבוריים.
<כרמית יוליס: שוב, בהיבט הפרקטי, אנחנו מדברים על קרקעות שרובן של המדינה, שמחר בבוקר יכולות להיות זמינות, הן בהיבט התכנון וייזום התכנון ושליטה על התכנון, גם הוועדה שמוקמת, וגם לאחר מכן בשיווק ובמה שהצעת החוק מאפשרת ביחס לנטילת הקרקע.
יעקב אשר: מה אם יש קרקע מדינה גדולה שלידה יש קרקע פרטית ובהיגיון התכנוני צריך לתכנן אותן ביחד?
<כרמית יוליס: 80%-20% זה בסדר, 80% מדינה ו-20% פרטי גם יכול להיכנס לוות"ל.
<כרמית יוליס: מעבר לזה, לא.
יעקב אשר: זה מופיע פה?
<כרמית יוליס: מדברים על קרקע יקרה.
<כרמית יוליס: נזכיר גם שבווד"לים בהצעה הסופית אנחנו כן מאפשרים ללכת לווד"ל, שגם זה הליך מהיר שמתגבר על סטטוס תכנוני קיים במובנים מסוימים, שם אפשר 60% פרטי ו-40% מדינה.
<כרמית יוליס: עכשיו אתייחס לנושא המשפטי.
<כרמית יוליס: ההצעה הזאת היא הצעה מצוינת, אבל היא כורכת בחובה התגברות על הליכי התכנון הרגילים, לרבות תוכניות מתאר ארציות.
<כרמית יוליס: העמדה שלנו כפי שהובאה בעבר היא שאם כבר הדבר הזה מתאפשר אז לפחות נהיה בטוחים שהוא יתבצע, שהוא יתבצע בפרקי זמן שהמדינה חולשת עליהם, שהוא ייעשה על-ידי גופים ציבוריים.
<כרמית יוליס: בהיבט הזה כך מקדמים את אינטרס הדיור.
יעקב אשר: לא תמיד זה ערובה לכך שיתבצע מהר.
מירי רגב: מה פרק הזמן שלדעתך הגיוני לביצוע, על-פי ההיבט המשפטי?
<כרמית יוליס: לזה נציגי משרד האוצר יתייחסו.
מירי רגב: תעני את מן ההיבט המשפטי.
<כרמית יוליס: אני לא קובעת לוחות זמנים.
<כרמית יוליס: אני רק אומרת שבאופן עקרוני אם המדינה חולשת על ההליך והקרקע היא שלה והיא גם זאת שתשווק אז את יכולה להיות הרבה יותר רגועה בהיבט הביצוע.
<כרמית יוליס: אם זה שוק פרטי ומחר לא כלכלי לשווק- - -
מירי רגב: באמת הייתי רגועה אחרי שמינהל מקרקעי ישראל מכר את הקרקע של גבעת עמל ודאג לתושבים שם...
מירי רגב: אני מאוד רגועה שרשות מקרקעי ישראל מתעסקת עם זה.
<כרמית יוליס: הכלי החזק מאוד שנוצר כאן בוותמ"ל, גם בהיבט הקרקע, הקניין, וגם בהיבט התכנון צריך להיות שמור לעניינים ציבוריים.
מירי רגב: עוד מישהו ממשרדי הממשלה רוצה להעיר משהו?
<איריס האן: אשמח להתייחס לטענות שנאמרו כאן על הבדיקות הסביבתיות מאחר והן לא מדויקות.
<איריס האן: נערכות בדיקות סביבתיות.
<איריס האן: נכון שתסקירי השפעה על הסביבה במשמעות שלהן בתקנות תסקירי השפעה על הסביבה הן רק לתחנות כוח, נמלים ושורה מוגדרת של תוכניות, אבל יש שיקול דעת למוסד התכנון – לא למשרד להגנת הסביבה – לדרוש שורה של בדיקות סביבתיות, לפעמים בתסקיר, לפעמים בבדיקה סביבתית אחרת לפי התוכנית, לפי הנושא.
<איריס האן: הבדיקות הסביבתיות יכולות לכלול גם את ההשפעה של תוכניות המגורים על הסביבה, ויש תוכניות מגורים שפוגעות בטבע ובסביבה, תלוי איפה הן ממוקמות, ויש בדיקות סביבתיות שבודקות את הדברים האלה ובודקות חלופות.
<איריס האן: כן יש תסקירי השפעה על הסביבה שמתחייבים או מכוח החלטה של מוסד התכנון- - -
מירי רגב: אנחנו בכלל לא מדברים כרגע על האיכות ובאילו תוכניות צריך לתת תסקיר סביבתי.
מירי רגב: אנחנו לא מדברים על זה בכלל.
מירי רגב: אנחנו מדברים על דבר אחד בלבד, מרגע שהוחלט שיהיה יועץ סביבתי האם נכון שהוא יהיה מתוך משרד ממשלתי שזה תפקידו או מחוץ למשרד ממשלתי.
מירי רגב: אני חושבת שהוא צריך להיות מתוך משרד ממשלתי, או שלא תסגרו את האפשרויות מראש, או שתיתנו רשימה כפי שהיתה בעבר, כמו בוות"ל.
<איריס האן: הרשימה לא מספיקה, היא לא נותנת מענה למה שהעליתי קודם.
<איריס האן: הטענה של משרד הפנים היא כאילו לא צריך בדיקה סביבתית.
מירי רגב: אבל משום שאת עמדתכם ממש לא קיבלו בממשלה אז אנחנו ננסה לשפר אותה קצת.
מירי רגב: אנחנו מסכמים.
מירי רגב: קודם כול, אני מבקשת שלפני שנקבל החלטות על התחום של ה"ויפללא", של התכנון, תוצג כאן תמונה מלאה על כל מלאי התכנון הקיים על אדמת מדינה.
מירי רגב: בשוק הפרטי, נאמר כאן שיש 200,000 יחידות דיור במלאי, אך יש חסמים.
מירי רגב: גם פה הייתי רוצה איזו התייחסות לעניין.
<ערן ניצן: ממי שאמר את זה.
<ערן ניצן: לא אנחנו אמרנו את זה.
מירי רגב: אני רוצה לדעת מהמדינה.
<ערן פייטלסון: האם אתם יודעים מה היו ההשלכות של הוותמ"ל על השוק הפרטי?
מירי רגב: אני רוצה לדעת אם המדינה מבינה מה זה אומר.
<אריאל וכסלר: אנחנו נתייחס לתחום המלאי.
מירי רגב: אני רוצה שמשרד הבינוי והשיכון יציג את כל המתחמים לבינוי פינוי-בינוי, והאם הם חושבים שמתחמי בינוי פינוי-בינוי יכולים בעצם לשמש כשטח דיור לאומי.
מירי רגב: זאת אומרת, לקחת את השטח הזה ושם לעשות את כל הפרויקטים שאנחנו רוצים לעשות.
מירי רגב: שוב, כפי שאמרתי, יכול להיות שזה יהיה בנוסף, אקבל את זה, כי אני מטפלת בהתחדשות עירונית גם במסלול אחר מול משרד הבינוי והשיכון, אבל סתם כדי לשמוע מה הם אומרים כאן.
<אריאל וכסלר: גם בתיקון מספר 102 לחוק התכנון והבנייה.
מירי רגב: נציגי התנועה הקיבוצית דיברו על מלאי יחידות דיור שהתנועה העבירה לנו ברוב טובה, אני מודה להם.
מירי רגב: הם העבירו מלאי קרקעות למדינה.
מירי רגב: אני רוצה לדעת באיזה מלאי מדובר והאם האדמות האלה כבר מתוכננות או לא.
<ערן ניצן: הן מתוכננות.
<ערן ניצן: הן יתוכננו בזכות הוותמ"ל.
יעקב אשר: מה זה משנה קרקע.
יעקב אשר: יש לך מלא קרקעות.
מירי רגב: לא, אין מלא קרקעות במדינה.
מירי רגב: מן החברה הממשלתית אני מבקשת לקבל את המטרות שלה, את התקנון ופירוט הרכב החברה.
<אריאל וכסלר: אני יכול להצהיר לפרוטוקול שאני חבר דירקטוריון.
מירי רגב: אין ניגודי אינטרסים?
<אריאל וכסלר: זאת חברה ממשלתית.
<אריאל וכסלר: אני עובד מדינה שהוא נציג שר הפנים בחברה ממשלתית.
מירי רגב: בנוגע לוועדה מקומית כל-כך הרבה פעמים דיברנו על ניגודי אינטרסים, לכן שאלתי.
מירי רגב: בנושא יועץ סביבתי – תשובת הממשלה לא מספקת אותי.
מירי רגב: נא לתת לי תשובה טובה יותר, או איזה פתרון בעניין של יועץ סביבתי.
מירי רגב: באמת זה מייתר את היועצים הסביבתיים של המשרד להגנת הסביבה.
<אריאל וכסלר: זה לא מייתר.
<אריאל וכסלר: יש להם הרבה עבודה.
<ערן ניצן: הם קורסים.
<ערן ניצן: הם מבקשים עוד תקנים.
<אריאל וכסלר: לא בוטל שום תקן.
מירי רגב: אני רוצה לקבל הבהרה משרת הבריאות בעניין ההערה של נציג משרד הבריאות כאן, על כך שמשרד הבריאות ומשרד החקלאות לא מחליפים זה את זה, ובצדק.
מירי רגב: בעניין חופי הים – גם כן לא קיבלתי את עמדתכם.
מירי רגב: באופן עקרוני אני מבינה שכל הסעיפים שבהם הערותינו לא התקבלו על-ידי הממשלה – אנחנו בהחלט יכולים לסכם יום דיונים, לא עמוס מדי אבל בהחלט עמוס, בו לא היו לנו הסכמות עם הממשלה.
מירי רגב: זאת פעם ראשונה בהצעת חוק ממשלתית שאין לנו כמעט שום הסכמות עם הממשלה, אבל הן יהיו, אין לי ספק שהן יהיו.
<ערן ניצן: זה כבר לא שאנחנו לא מסכימים להערות שלכם.
<ערן ניצן: זה אתם לא מסכימים להצעת החוק שלנו.
מירי רגב: נורא ואיום...
יפעת קריב: את בעצם מתייחסת אליך, כי לא כל חברי הוועדה אתך.
יפעת קריב: יש חברי ועדה שבהחלט מסכימים עם עמדת הממשלה.
מירי רגב: מה לעשות שאני יושבת-ראש הוועדה.
יפעת קריב: אז היושבת-ראש לא מסכימה, בניגוד לחברי הוועדה שכן מסכימים.
מירי רגב: מה לעשות שאני קובעת אם הצעת החוק תבוא להצבעה, ולא את.
יפעת קריב: זה הדמוקרטיה במיטבה.
יפעת קריב: אנחנו מדברים פה על הצעת חוק שנדונה על-ידי חברי הוועדה ואין לי ספק שאני גם צריכה להיות כאן.
מירי רגב: בשלב זה נתקדם בדיון על הצעת החוק אבל לא נסיים את קטע התכנון כל עוד לא נסגור את כל סעיפי התכנון.
מירי רגב: אני חייבת להגיד שאריאל וכסלר הוא נציג בהחלט ראוי להיות בוועדה.
מירי רגב: עם זאת, אני מבקשת שבינת שוורץ תהיה כאן גם היא.
<ערן ניצן: את פונה אליי בתור מה?
מירי רגב: בתור מי שמרכז את הצעת החוק, בתור מי שאחראי מבחינת שר האוצר לריכוז הצעת החוק בוועדה, אלא אם כן אתה רוצה שנביא לכאן את הממונה על התקציבים, ובתור מי שאמור לוודא שהגורמים המקצועיים הבכירים יגיעו לוועדה הזאת.
<ערן ניצן: המסר יעבור.
מירי רגב: יש עוד משהו ששכחתי?
יפעת קריב: להגיד שהחוק הזה הוא חוק מעולה, כמובן.
מירי רגב: את זה נגיד בסוף ונחלק "חייכנים".
<תומר רוזנר: פרופ' פייטלסון, אם יוכל יעביר לנו את פירוט הנתונים שעליהם התבסס בדבריו.
<תומר רוזנר: את זה ביקשת קודם.
<ערן פייטלסון: חלקם נתונים ממשלתיים.
מירי רגב: מאה אחוז, אז תעביר אותם.
מירי רגב: אולי נזכיר לממשלה שיש לה דוח כזה.
<תומר רוזנר: והדבר האחרון, לגבי המשך הדיונים.
<תומר רוזנר: גברתי קבעה את הדיון הבא ליום שני הקרוב.
מירי רגב: לגבי המשך הדיונים תקבלו הודעה, וגם ההודעה שתקבלו ביום רביעי הקרוב לא תהיה סופית משום שבשבוע הבא, כפי שאמרתי, נעבור לפרק ההסתייגויות והצבעות על פרק התכנון והבנייה ורק ביום שישי נדע כמה הסתייגויות יש לנו, כמה דוברים יש לנו וכמה שעות שעמום יהיו לנו פה לשמוע את האופוזיציה ולפי זה נחליט אם יש לנו זמן לדיון על "ויפללא" או לא.
מירי רגב: אנחנו נודיע.
מירי רגב: חבר הכנסת אשר, אתה לא משעמם.
יפעת קריב: השאלה מי האופוזיציה להצעת החוק הזאת.
מירי רגב: לכן נודיע לכם.
מירי רגב: באופן עקרוני נכתוב את השעה, אבל אני אומרת לכם שוב שזה לא ודאי.
מירי רגב: יכול להיות שזה ישתנה.
מירי רגב: אני מבקשת מתומר רוזנר להבא להפיץ יותר סעיפים.
מירי רגב: יכולנו עכשיו עוד שעה שלמה לעבוד על כמה סעיפים.
מירי רגב: צריך להפיץ יותר סעיפים להתייחסות כי אני לא רוצה להפתיע את הגורמים, גורמי הממשלה והגורמים האחרים.
<תומר רוזנר: כאשר תודיעי את המועד נוכל להגיד לגורמים השונים עד מתי להעביר הערות.
מירי רגב: זה לא יהיה לפני יום שני, אז תגדיר את המועד ליום שני.
מירי רגב: אם זה יהיה ביום שלישי אז הם "שיחקו אותה", הם הקדימו.
<תומר רוזנר: אם זה שני או שלישי, לי זה לא משנה.
מירי רגב: תגיד שהמועד הראשון הוא יום שני.
<תומר רוזנר: עוד היום נודיע מה הסעיפים שלגביהם נבקש להתייחס עד יום ראשון הקרוב.
מירי רגב: טוב, בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת מירי רגב, זבולון קלפה, דוד אזולאי, משה גפני, איתן כבל וחמד עמאר, הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשע"ד-2014.
מירי רגב: בעצם אנחנו מכירים את החוק.
מירי רגב: כל מי שנמצא פה – מי נמצא פה?
מירי רגב: משרד הפנים, אני רואה.
מירי רגב: מבקר המדינה – מי?
<חנה רותם: אני.
מירי רגב: את ממבקר המדינה?
מירי רגב: עוד לא התרגלתי אלייך.
מירי רגב: משרד מבקר המדינה, פנים ומשפטים.
מירי רגב: הצעת החוק מוכרת לכולם אבל נקריא אותה כמובן לטובת הפרוטוקול.
מירי רגב: הצעת החוק הזאת באה לעשות איזשהו תיקון בחקיקה, משום שהשר יכול לאשר על-פי התקנות עד 21 יום לאחר הבחירות, מי שבעצם לא העביר הודעה מוקדמת.
מירי רגב: ולכן אנחנו מציעים באופן חד-פעמי להאריך את זה ל-30 ימים מתחילת החוק המוצע, כיוון שחלק מהסיעות שהתמודדו לא הספיקו מסיבות כאלה ואחרות להגיש את ההודעה על-פי החוק.
מירי רגב: ואנחנו מדברים על זה שהחוק יחול על הבחירות המוניציפליות הכלליות שהתקיימו ב-22 באוקטובר, וגם על המועצות האזוריות שחלו בחודש דצמבר.
מירי רגב: נכון, יוסי?
<יוסי ברון: 22 בדצמבר.
מירי רגב: ב-22 דצמבר.
מירי רגב: תתקן אותי אם אני כאן במשהו לא מתואמת עם משרד הפנים קודם כול.
<יוסי ברון: 24 בדצמבר.
<גלעד קרן: בסדר.
<גלעד קרן: זה מה-22 באוקטובר עד היום, עד תחילת החוק, אז - - -
מירי רגב: כן, לא משנה, אבל זה כולל גם את הבחירות שהתקיימו למועצות האזוריות.
<גלעד קרן: כל מה שהיה מה-22 באוקטובר עד היום.
<יוסי ברון: את יכולה להכליל גם את ערד שהיה בינואר.
<גלעד קרן: זה מכליל גם את ערד.
מירי רגב: זה מכיל?
<גלעד קרן: כל מה שהיה מה-22 באוקטובר.
<יוסי ברון: כל אלה שהיו עד היום.
מירי רגב: עכשיו, בעצם יש לי איזה נושא אחד שאני רוצה לסטות מהחוק ותיכף גם נקבל את ההתייחסויות שלכם.
מירי רגב: אז מהבחינה הזאת אני חושבת שכולנו מתואמים וזה מקובל על כולנו.
מירי רגב: הנושא השני שהחוק בעצם מדבר עליו, שעל-פי הוראת השעה הזאת הם יקבלו מימון שווה ל-85% מהמימון שלו הם זכאים.
מירי רגב: ואני חושבת שצריך להגיע למימון של 100%, לא 85%.
<יוסי ברון: את פוגעת באלה שהגישו בזמן קודם.
מירי רגב: בסדר, אבל הייתה כאן בעיה עם ההגשה.
מירי רגב: ברגע שאישרנו להם את זה, אז למה לפגוע בהם?
מירי רגב: זאת אומרת, אם לא היינו מאשרים להם, אז מילא, אבל כבר ממילא אישרנו להם, אז למה?
<גלעד קרן: אבל החוק קובע שמי שמגיש באיחור, על-פי הסמכות שיש לשר להאריך את המועד, כבר אז הוא מקבל 90%.
<גלעד קרן: זה לפי החוק היום.
<יוסי ברון: לפי החוק העיקרי.
<גלעד קרן: ולכן אם ניתן לאלה שהגישו עוד יותר מאוחר, תהיה פה בעיה.
<גלעד קרן: ודבר שני, ההצעה הזאת בנוסח דומה הוגשה גם במערכות בחירות קודמות לפחות שלוש פעמים, ובכולן דובר על 85% מהסכום.
<יוסי ברון: לא, זו נגזרת מהרעיון שהחוק העיקרי, לגבי מי שמגיש באיחור, מקבל רק 90%.
<עופר דרי: הרעיון שלא יהיה רשע וטוב לו.
<יוסי ברון: אחרת אתה נותן לו עדיפות.
<יוסי ברון: הוא כביכול בנסיבות כאלה או אחרות לא הגיש בזמן, אז החוק אמר 90%, כי הוא לא הגיש בזמן.
<יוסי ברון: ומי שהגיש בזמן אתה משווה אותו לאחד - - -
מירי רגב: ו-90%?
<דנה יפה: דנה ממשרד המשפטים.
<דנה יפה: כמו שאמר היועץ המשפטי לוועדה, הקבלה של חוקים כאלה של הארכת מועדים היא עניין שבשגרה אחרי כל מערכת בחירות.
<דנה יפה: אנחנו כן רוצים לעודד אנשים להגיש בזמן כדי להקל על המערכת ועל העומסים שלה ולהתמודד עם כל בקשות המימון.
<דנה יפה: אנחנו מניחים שברגע שנעשה איזשהו - - -
מירי רגב: הבנתי, אז יותר אנשים ירשו לעצמם לא להגיש בזמן.
<דנה יפה: בדיוק.
מירי רגב: ואנחנו אומרים שהסכום כאילו צריך להיות מידתי.
<יוסי ברון: הם תמיד יגידו: נפנה לשר.
<עופר דרי: יש אפשרות לחלק אם מישהו הגיש ובעיה טכנית, שיקבל את ה-90%, ואם מישהו לא הגיש בכלל יקבל את ה-85%?
מירי רגב: לא, ואז מה לא טכני?
<עופר דרי: כי אנחנו יודעים, כי הוא הגיש לנו.
מירי רגב: ואז?
מירי רגב: מה זאת אומרת הגיש לכם?
<עופר דרי: יש כאלה שהגישו ויש תקלות טכניות.
<גלעד קרן: לא, אז כל אחד יגיש לך חצי מסמך.
מירי רגב: אם הוא הגיש לך ויש תקלה טכנית שלך?
<גלעד קרן: זה לא משנה.
<עופר דרי: אנחנו לא קיבלנו את זה.
מירי רגב: מבחינת החוק זה לא מקל, אין שום הקלה?
<גלעד קרן: מה זה תקלה טכנית שלך?
מירי רגב: אם הוא באמת הגיש - -
<עופר דרי: חסרה חתימה נגיד.
מירי רגב: - - ובגלל בעיות במשרד הפנים.
<עופר דרי: לא, גם בעיות שלו.
<גלעד קרן: אם זה משרד הפנים, אין שום בעיה.
מירי רגב: לא, אם חסרה חתימה, הוא היה צריך לדאוג לזה מראש.
מירי רגב: פה הם אומרים – איזה עוד בעיות היו יכולות להיות חוץ מבעיה טכנית, בוא נניח, שלא הייתה פה רשלנות?
<יוסי ברון: קשיים כלכליים היה לו.
<יוסי ברון: עשינו רשימה שלמה של סיבות שיכולות לקרות.
<יוסי ברון: חוסר ידיעה – הוא לא ידע; או הייתה בעיה רפואית – היה בדיוק מאושפז ב-Coma, התעורר אחרי החוב; בעיות אישיות פגעו בו – היה בהליך גירושין, היה בכלא.
<יוסי ברון: לא חסר.
<גלעד קרן: יש להם המון זמן להגיש את זה בזמן.
<גלעד קרן: ואנחנו לא צריכים לעודד את מי – זאת אומרת, הם לא צריכים לחכות לרגע האחרון.
<גלעד קרן: לפעמים אומרים: ברגע האחרון היה לי איזה משהו, הייתי חולה, לא הספקתי להגיש.
<גלעד קרן: יש להם חודשים לפני זה להגיש, הם לא חייבים לחכות תמיד לרגע האחרון.
<עופר דרי: לא, חודשים לפני כן זה רק מי שמבקש מימון בחירות.
<יוסי ברון: הוא נותן מקדמה, אז הוא חייב להגיש בקשה.
<עופר דרי: זאת אומרת, יש כאלה שלא צריכים את המימון בחירות ואז הם למעשה מסבסדים את זה מהכיס שלהם.
<גלעד קרן: לא צריך מקדמות, אתה מדבר.
<גלעד קרן: מימון בחירות, זה מה שהם מבקשים עכשיו.
<עופר דרי: כן.
<עופר דרי: מקדמות.
<עופר דרי: כשאתה אומר חודשים לפני כן, אתה מתכוון למקדמות.
<יוסי ברון: עופר התכוון למקדמה.
מירי רגב: למה אתה מתכוון כמקדמה?
<יוסי ברון: לא, מי שרוצה לקבל מקדמה, אז הוא חייב להגיש את הבקשה.
<יוסי ברון: יש כאלה שלא רוצים מקדמה.
<גלעד קרן: כן, אבל גם מי שרוצה מימון בלי מקדמה, סעיף 11 קובע שתנאי מוקדם לתשלום – בלי קשר למקדמה, לא רק למקדמה, גם לתשלום הראשי – יש להם מהיום השביעי שאחרי היום הקובע ועד היום החמישי שלפני יום הבחירות.
<גלעד קרן: זה עניין של חודשים.
מירי רגב: רגע, כמה היום מקבל מי שמגיש במועד?
מירי רגב: כמה הוא מקבל החזר?
<עופר דרי: בין 90% ל-100%.
<עופר דרי: בזמן זה 100%.
<יוסי ברון: 100%.
<גלעד קרן: 100%.
<גלעד קרן: אחרי זה 90%, זה המדרגה השנייה של מי שהשר האריך לו.
<יוסי ברון: מי שהגיש בזמן זה 100%.
מירי רגב: מי שהשר האריך לו – 90%.
מירי רגב: והאם אנחנו יכולים לעשות את העניין הזה של 90% גם לאלה או שחשוב לשמור על מדרגה של השר?
<יוסי ברון: אז יש פה עניין שאתה לא עושה שום הרתעה כלפי אלה שזלזלו.
<גלעד קרן: אחרת אף אחד לא יפנה לשר, הם יחכו תמיד שיאריכו להם.
<דנה יפה: כבר עכשיו ב-25 ימים אחרי מועד הבחירות, אפשר להגיש בקשה ולקבל ב-90%.
<דנה יפה: שוב, ברגע שאנחנו רוצים לעודד את כולם להגיש בזמן, ואם לא בזמן אז כמה שיותר מהר, בשביל לאפשר למבקר המדינה להשלים את הדוח, להגיש לכל שאר הסיעות את 15% המימון שנותרים להם ולא לפגוע באלה שבעצם היו בסדר והגישו בזמן, אנחנו כן רוצים ליצור איזשהו מדרג כדי שיהיה תמריץ לאנשים להגיש כמה שיותר בזמן, ואם לא בזמן אז כמה שיותר מוקדם.
<יוסי ברון: אם הוא יודע שאף פעם לא יהיה לו שום נזק, אז אף פעם הוא לא ימהר להגיש.
מירי רגב: טוב, אתם גם רוצים שנראה איך אפשר ללכת לקראתם.
מירי רגב: משרד הפנים גם דיבר אתי על זה.
<עופר דרי: נכון.
<יוסי ברון: אתה צריך איזה הרתעה.
מירי רגב: לא, אבל גם מצד אחד - - -
<יוסי ברון: וזה הרתעה של החוק.
מירי רגב: נכון נכון, אבל מצד שני גם משרד הפנים דיבר אתי כן לבדוק איך אפשר ללכת לקראת אותם פונים.
<עופר דרי: לא, רצינו לבדוק את האפשרות להגדיל את הדבר הזה.
מירי רגב: כי פנו אלינו הרבה מאוד מהגורמים – נס-ציונה וגורמים נוספים שדיברו אתי, ראש העיר דיבר אתי גם, וביקש לראות איך אפשר ללכת לקראתם בכל זאת בעניין של המימון.
מירי רגב: דיברתי על זה עם עופר, אמרתי לו שפנו אלי גורמים כאלה ואחרים, ושיבדוק גם עם השר, מה השר חושב על העניין הזה.
מירי רגב: אני מבינה שכן רוצים לנסות ללכת לקראתם, ואמרנו שנבדוק את זה פה ונשמע בעצם מה אתם אומרים.
מירי רגב: למרות שיש כאן היגיון, שאתם אומרים: 100, 90 ו-85.
<עופר דרי: זה מה שהשר אמר לי, שיש את ההיגיון.
מירי רגב: אז אתם עומדים בהצעה הזאת?
<עופר דרי: 85%, כן.
מירי רגב: אז בבקשה, בוא נקריא את זה.
מירי רגב: אחר כך נשמע התייחסויות של הגורמים.
<גלעד קרן: הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשע"ד–2014.
מירי רגב: בבקשה, התייחסויות.
<יוסי ברון: צריך רק להוסיף עוד הערה אחת, שזה בסיכום עם המבקר, שהתיקון לא יעכב את אלה שכבר הגישו בזמן והכול בסדר.
מירי רגב: אז איפה אתם רוצים להכניס את זה כאן כהערה?
מירי רגב: למה זה אמור לפגוע בהם?
<קריאה: לא, זה הערה לפרוטוקול.
<יוסי ברון: זה הערה לפרוטוקול.
מירי רגב: הערה לפרוטוקול: בזמן אישור הצעת חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשע"ד-2014, אני מקבלת לטובת הפרוטוקול את ההצעה של נציג משרד הפנים יוסי, על כך שבעצם החוק הזה לא יפגע במי שהגיש את הבקשה בזמן, או העביר בקשה לשר והשר אישר את ההארכה ל-21 יום.
<עופר דרי: שלא יעכב אותו.
מירי רגב: שלא יהיו עיכובים בגלל התיקון שבעצם מאפשר לאחרים להגיש 30 יום מיום תחילת הבחירות, וזה לטובת הפרוטוקול.
מירי רגב: הערה נוספת?
<חנה רותם: בהמשך להערה הזאת.
<חנה רותם: מה שאומר, שעבור הסיעות האלה שהגישו בזמן, ייתכן ונצטרך לבקש אורכה להגשת הדוחות - - -
מירי רגב: לא הבנתי מה שאת אומרת.
<חנה רותם: מי שהגיש דוח כספי, עכשיו אחרי האישור הזה, יצטרך להגיש לנו דוח כספי מתוקן, וזה משנה את הליך הביקורת.
<חנה רותם: ולכן בגינם ייתכן ומשרד מבקר המדינה יצטרך לפנות לוועדה, לבקש אורכה להגשת הדוח שלנו לכם עבור הסיעות האלה.
מירי רגב: זאת אומרת, שאם תצטרכו אורכה אתם תגיעו לכאן, אנחנו נאשר את זה.
מירי רגב: בהתאם, אז גם זה לטובת הפרוטוקול, הערה של נציגת מבקר המדינה על כך שיכול להיות שמבקר המדינה יחליט שהוא צריך אורכה בהגשת הדוחות הכספיים, ואם כן, הוא יגיע לכנסת וועדת הפנים כמובן תתמוך ותאשר, כי זו נגזרת מהצעת חקיקה שאנחנו מובילים ואני לא רואה עם זה שום בעיה.
מירי רגב: אז גם זה שאנחנו מוציאים את האישור, מנהלת הוועדה, לשר הפנים ולמבקר המדינה, אני מבקשת להוסיף את שתי ההערות האלה שקיבלתי, גם אחת בעניין שזה לא יעכב, ושתיים בעניין דוחות כספיים.
מירי רגב: את הניסוח בדיוק תסגרו גם עם יוסי וגם עם נציגת מבקר המדינה.
מירי רגב: וכמובן להעביר את זה גם ליועץ המשפטי של הוועדה.
מירי רגב: עוד התייחסויות?
<דנה יפה: אנחנו כמובן תומכים בזה שהוראת החוק לא תפגע במי שהגיש בזמן.
מירי רגב: אז אפשר להביא את זה להצבעה עם כל חברי הכנסת שנמצאים פה בוועדה.
<יוסי ברון: מה הם צועקים כולם?
מירי רגב: כן, הם צועקים, לא נותנים לי לדבר.
מירי רגב: אוקיי, אז אני מביאה את זה להצבעה.
מירי רגב: נמנע?
מירי רגב: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד
מירי רגב: הצעת החוק אושרה פה אחד בוועדה להכנה לקריאה ראשונה במליאה.
מירי רגב: בוקר טוב ושלום לכולם.
מירי רגב: אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדיון המשך בסוגיית ההסתייגויות לחוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102), על פי הסיכומים בינינו.
מירי רגב: זכות הדיבור היא של תמר זנדברג.
תמר זנדברג: תודה גברתי היושבת ראש.
תמר זנדברג: אנחנו נמצאות ונמצאים בסעיף 25.
תמר זנדברג: אתמול עצרנו בסעיף 25(ב)(2).
מירי רגב: 25(4).
תמר זנדברג: עכשיו אני ב-25(4).
תמר זנדברג: הדבר הראשון הוא לגבי ההוראה שחוזרת בעוד כמה מקומות בחוק האומרת "אינה סותרת הוראות של תכנית כוללנית".
תמר זנדברג: אני מבקשת לשנות את זה ל"הינה תואמת הוראות של תכנית כוללנית" וזאת מהסיבה שאינה סותרת זה מונח שהוא נתון לפרשנות ואז נשאלת השאלה מה זה אומר אינה סותרת.
תמר זנדברג: אני גם מציעה לך, היושבת ראש, להצטרף להסתייגות הזאת כי תחת הביטוי אינה סותרת, יש מקום לפרשנות מה זה נקרא אינה סותרת.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה מדוע שתכנית שבסמכות ועדה מקומית לא תעלה בקנה אחד, לא תתאים - זה בהתאם להיררכיה התכנונית – לתכנית כוללנית שהיא בסמכות ועדה מחוזית.
<תומר רוזנר: זה בכוונה כך.
<תומר רוזנר: התכנית הכללית, כשמה כן היא, היא תכנית כוללנית ולא מתייחסת לכל דבר, לכל הנושאים.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, אם נניח בתכנית הכוללנית אין התייחסות – סתם אני אתן דוגמא – לדודי שמש, היא לא אומרת כן אלא היא שותקת.