GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: במקום "זמן סביר לפני הדיון" יבואו המילים "לפחות 3 ימי עבודה לפני הדיון".
מירי רגב: מה זה ש-44(ו) יימחק בסעיף 17?
<תומר רוזנר: זה הסעיף שמסמיך את שר הפנים להתייעץ עם נציגי הארגונים שימליצו לו על אנשי מקצוע שהיו בוועדה.
<תומר רוזנר: אם לא ממליצים בזמן - -
מירי רגב: את רוצה שכל הסעיף הזה יימחק?
תמר זנדברג: הסעיף הזה עוסק בהסמכה של שר הפנים.
תמר זנדברג: אם יש ארגון כמו הארגונים הסביבתיים, ארגוני האדריכלים, רשות הטבע והגנים וכו' שהיו צריכים למנות נציג והם לא שולחים את הנציג, שר הפנים יוכל למנות נציג מטעמו.
תמר זנדברג: אני חושבת שזה חותר תחת המטרה של הסעיף.
תמר זנדברג: כל המטרה של הסעיף זה שהארגונים יוכלו למנות נציג מטעמם.
תמר זנדברג: מה אנחנו אומרים?
תמר זנדברג: לא רק שלא ימונה נציג, אלא ימונה נציג מטעם השר שיכול להיות לו אינטרס הפוך מהאינטרס של הנציג שהיה - -
מירי רגב: שימנו נציג.
תמר זנדברג: ואם הם לא מינו?
מירי רגב: למה שלא ימנו?
מירי רגב: לא מקובלת עלי ההסתייגות הזאת.
תמר זנדברג: אני מבקשת למחוק את הסעיף, או לרשום הסתייגות נוספת כך שאם הם לא עומדים במינוי, שהמקום הזה יישאר ריק ולא שהשר ימנה.
תמר זנדברג: אין היגיון שהשר יכול למנות את כל הוועדה.
מירי רגב: היא אומרת שאם הם לא מינו, אף אחד לא ימנה במקום, זאת אומרת שעדיף שלא יהיה אף אחד מאשר שמישהו - -
תמר זנדברג: אלה ארגונים שנשלחו למלא אינטרס מסוים, לא האינטרס של השר.
מירי רגב: מה זה 28?
<תומר רוזנר: אני רוצה לחזור לסעיף 15.
<תומר רוזנר: סוכם עם הממשלה שבנושא של פרסום באינטרנט של סדר היום אין צורך בתקנות של השר לאיך מפרסמים באינטרנט דברים.
<תומר רוזנר: התקדמנו מאז ימיו הראשונים של האינטרנט.
<תומר רוזנר: לגבי סעיף קטן (ב), לגבי מה צריך לשלוח ואיך צריך לשלוח, סוכם שחומר הרקע שצריך לשלוח - - לגבי דברים שצריך לפרסם סוכם שיהיו תקנות תוך 6 חודשים מיום התחילה.
תמר זנדברג: סעיף 21 גם קשור לזה, כי למרות האמור, ולמרות שאנחנו רוצים ללכת לעידן המקוון, יש דברים שאנחנו בכל זאת מבקשים לשלוח בדואר רשום לגורמים שצריכים לקבל את זה על-מנת לוודא שהדברים מגיעים אליהם.
תמר זנדברג: יכול להיות שמדובר בהחלטות הרות גורל.
<תומר רוזנר: יש לי הערה בעקבות הקראת ההסתייגויות של חברת הכנסת זנדברג.
<תומר רוזנר: אני חושב שיש ממש בטענה שלפחות לגבי מי שאיננו מוסד תכנון צריך לשמר את האפשרות - - אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד מגזרים, בין השאר המגזר החרדי, המגזר הערבי, שחדירת האינטרנט לשם יחסית נמוכה בשלב הזה.
<תומר רוזנר: היה סיכום מהותי עם הממשלה, שהנושא הזה יהיה בהסכמתם של אותם אנשים שצריך לשלוח להם דברים אם רוצים לשלוח להם באופן אלקטרוני.
<תומר רוזנר: הנוסח כפי שמופיע כרגע הוא לכתובת שמסרו.
<תומר רוזנר: אני חושב שזה לא מספיק מבהיר את העניינים.
<תומר רוזנר: בעקבות ההסתייגות שהתקבלה אני חושב שראוי שיהיה ברור.
<תומר רוזנר: אנחנו נמצא את הנוסח להבהיר שזה יהיה לגבי אותם אנשים שאינם חברי מוסד תכנון, אנשים מהציבור.
<תומר רוזנר: זה יהיה רק במצב שהם בחרו למסור כתובת אלקטרונית.
<תומר רוזנר: אי אפשר לכפות על אנשים.
<בינת שוורץ: זה מה שכתוב פה .
<תומר רוזנר: זה לא מספיק ברור.
<בינת שוורץ: יציג בדרך מקוונת את הכתובת שמסרו.
מירי רגב: אנחנו נחדד את הנוסח.
<בינת שוורץ: אני מציעה שלא נעודד בחוק את השימוש בדרך שהיא לא אלקטרונית.
מירי רגב: לא נעודד, נחדד את זה.
מירי רגב: לגבי סעיף 21 התקבלה ההסתייגות.
<תומר רוזנר: ההסתייגות התקבלה בשינוי.
מירי רגב: בשינוי.
<רוני טיסר: את עומדת עליה או מוחקת?
תמר זנדברג: אם הוועדה מקבלת אני מוחקת.
<תומר רוזנר: אנחנו נחדד את העניין כך שזה יהיה "וולונטרי", זאת אומרת, רק מי שימסור לכתובת מייל יקבל במייל.
מירי רגב: סעיף 23.
תמר זנדברג: סעיפים 23 ו-24 עוסקים בכתיבת הפרוטוקול.
תמר זנדברג: באים לקבוע שיהיה שם הדובר, עיקרי דבריו.
תמר זנדברג: בהצבעה יהיה מצוין מי בעד ומי נגד.
תמר זנדברג: ב-24 מדובר, עד כמה שאני זוכרת, בחזרה למצב הקיים בו תוקף ההחלטה יהיה מיום אישור הפרוטוקול.
תמר זנדברג: כנ"ל גם זכות הערר.
<תומר רוזנר: זה לא המצב הקיים.
<תומר רוזנר: זה המצב הקיים בעיני אנשים מסוימים.
תמר זנדברג: זה היה המצב הקיים בוועדה המקומית של עיריית תל-אביב יפו.
תמר זנדברג: זה דבר שמאוד עזר.
תמר זנדברג: ידענו שמיום שקיבלנו לידנו את הפרוטוקול אפשר יהיה לעבור עליו ולהגיש.
תמר זנדברג: גם מי שלא נכח בדיון או בכל מצב שהוא.
תמר זנדברג: זה מועד מאוד נוח, טוב והולך לטובת האזרח.
<תומר רוזנר: הייתם מחכים חודש?
תמר זנדברג: לא חודש, שבועיים.
<תומר רוזנר: רק אז ההחלטות היו נכנסות לתוקף?
<בינת שוורץ: איך זה לטובת האזרח?
תמר זנדברג: כי הוא יכול להגיש ערר מהיום - -
<קריאה: איך הוא ידע מה ההחלטה?
<כרמית יוליס: החליטו בעניין שלו, אבל עד שלא מאשרים את הפרוטוקול זה באוויר.
<אפרת דו-יחיא: רצינו לייצר את השקיפות הזאת, לחייב אותם לפרסם מידית את ההחלטות שמוסד התכנון קיבל.
תמר זנדברג: ואם הוא רוצה לערור על זה.
<אפרת דו-יחיא: ממועד הפרסום.
תמר זנדברג: איפה מפורסם הפרוטוקול עם הידיעה מי היה בעד, מי היה נגד ומה הייתה ההחלטה?
תמר זנדברג: למי הוא יכול לפנות?
מירי רגב: למזכיר הוועדה.
<תומר רוזנר: היא צודקת, אין פרוטוקול באותו זמן.
<אפרת דו-יחיא: אין פרוטוקול, יש החלטה.
תמר זנדברג: מה שקרה בעיריית תל-אביב זה שהמבקש היה מקבל הודעה מהמזכיר אם זה עבר או לא.
תמר זנדברג: אם זה עבר, הוא היה הולך שמח וטוב לב הביתה, הכל בסדר, אין בעיה.
תמר זנדברג: הבעיה מתחילה בכאלה שרוצים לערור או להתנגד.
תמר זנדברג: הם מחכים למועד פרסום הפרוטוקול.
תמר זנדברג: משם סופרים את הזמן.
<שאול אדם: המזכיר מודיע.
<אפרת דו-יחיא: עשינו הפרדה בין פרוטוקול להחלטה .
<אפרת דו-יחיא: אם ההחלטה היא לא לקבל יהיה נימוק.
<אפרת דו-יחיא: את זה יהיה לו - -
מירי רגב: אוקי, נעבור הלאה, אני לא מקבלת את זה.
מירי רגב: סעיף 25(4).
תמר זנדברג: יש לי הסתייגות נוספת בסעיף 25(ב)(2) בנושא אתרי כרייה וחציבה.
תמר זנדברג: אני יכולה להגיש את זה בכתב.
<תומר רוזנר: את יכולה לומר בעל-פה.
תמר זנדברג: 25(ב)(2) מאפשר גם למי שאין לו זכויות בקרקע להגיש תכנית מפורטת לכרייה וחציבה.
תמר זנדברג: אני מבקשת להשמיט את המילים "לכרייה וחציבה" מהסעיף הזה, על מנת לא לתת אישור לכרייה וחציבה למי שאין לו זכויות בקרקע.
<תומר רוזנר: יש מצבים שבהם המפקח על המחוז נותן הרשאה לתכנון גם למי שאין לו עדיין הקצאת קרקע במינהל מקרקעי ישראל או במקום אחר.
<תומר רוזנר: מבקשת חברת הכנסת שלא יתאפשר לו להגיש תכנית.
תמר זנדברג: יש פה חשש.
מירי רגב: מה איכפת לך שהוא יגיש תכנית אבל שהיא לא תבוצע עד שיהיה לו אישור?
תמר זנדברג: כי יש פה לחץ של בעלי עניין שממהרים להגיש תכניות.
תמר זנדברג: יש מקרים כאלה שתלויים, עומדים ונידונים, בין היתר, גם בוועדה הזאת.
תמר זנדברג: כרייה וחציבה אלה דברים עם השפעה סביבתית, עם השפעה מאוד מאוד נרחבת על בריאות הציבור.
תמר זנדברג: צריך להחמיר מאוד במקרים האלה, לא לתת לסוסים לצאת מהאורווה לפני שרתמנו עליהם את האוכף ואת הרסן.
מירי רגב: לי אין בעיה שיתכננו.
מירי רגב: הביצוע זה כבר סיפור אחר.
תמר זנדברג: אני מזכירה לכם את מקרה שדה בריר שנידון כאן בוועדה.
תמר זנדברג: באים לכאן אחר כך בעלי העניין - -
מירי רגב: פה המדינה אישרה להם.
תמר זנדברג: אנחנו מדברים על אישור מדינה.
תמר זנדברג: אנחנו תמיד מדברים על מוסד תכנון שמאשר.
תמר זנדברג: יש מקרים שבהם – אנחנו זוכרים את זה - באים ויושבים פה כל הסרטים הכתומים, הלוביסטים, שמסבירים לנו שכבר אושר, שכבר ניתן, שזה רק פיילוט ושחובה להמשיך קדימה ולרוץ עם זה קדימה.
תמר זנדברג: אני חושבת שבמקרים של כרייה וחציבה צריך לנקוט במשנה זהירות כך שהדברים לא יהיו במסגרת כזאת שאפשר לקבל את ההיתר.
מירי רגב: אני לא חושבת שזה נכון.
<אפרת דו-יחיא: לא אפשרנו את זה לכל מי שיש לו - - אמרנו שרק מי שקיבל רישיון להקמה או תכנון חייב שיהיה בידיו רישיון מהמדינה.
נחמן שי: זאת הכוונה - -?
<אפרת דו-יחיא: הרישיון הוא לא ממוסד התכנון, הרישיון הוא ממי שמורשה ממשרד התשתיות.
תמר זנדברג: זה עוד יותר גרוע.
<שאול אדם: הוא רשאי לתכנן, הוא לא מבצע.
תמר זנדברג: איזה רישיון הוא קיבל?
תמר זנדברג: רישיון כרייה וחציבה?
<אפרת דו-יחיא: לא, לתכנון.
<אפרת דו-יחיא: יש לו מרחבי חיפוש.
תמר זנדברג: בוא ניקח את הנושא של שדה בריר.
תמר זנדברג: בהתחלה קיבלו רישיון.
תמר זנדברג: מה היה ברישיון המקורי?
תמר זנדברג: היה רק חיפוש?
<אפרת דו-יחיא: אני לא יודעת, אבל יש מספר שלבים עד שמאתרים את המקום שהוא רלוונטי.
<אפרת דו-יחיא: חייבים בשביל זה תכנית.
תמר זנדברג: ואז באים לוועדה או איפה שלא יהיה ואומרים : חיפשנו, השקענו, אנחנו כבר בתוך התהליך.
מירי רגב: בכל מקרה הם חייבים לבוא לוועדת תכנון.
מירי רגב: גם אם הם חיפשו הם חייבים לבוא לוועדת תכנון, לוועדה מחוזית.
מירי רגב: היה את אותו סיפור כשבא לפה שדה בריר.
מירי רגב: אז מה אם הם באו לפה?
מירי רגב: הייתה יוזמה של המדינה לבדוק מה קורה שם.
מירי רגב: הלכו לכיוון של ניסוי של חלק קטן באזור מסוים.
מירי רגב: אמרו: נראה מה קורה בחלק הקטן הזה, רק אז נחליט אם מרחיבים אותו או לא.
מירי רגב: זה שהם באו עם תכנון, שיבואו עם תכנון.
תמר זנדברג: נכון, ואז באים אלינו ואומרים: כבר השקענו, השדה כבר חפור.
מירי רגב: אני ניהלתי את הדיון על שדה בריר.
מירי רגב: אנחנו לא מקבלים את הגריעה בסעיף 25.
מירי רגב: סיימנו כרגע עם חברת הכנסת תמר זנדברג בסעיף 25(4).
מירי רגב: היא תמשיך מחר, בעזרת השם.
מירי רגב: אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצבעה על הקמת ועדת משנה לבדיקת סוגיית תכנון וסביבה במפרץ חיפה.
מירי רגב: בעקבות דיון שנערך הבוקר בוועדת הפנים בנושא הרחבת בתי הזיקוק והנפט בחיפה והסכנה הבריאותית והסביבתית הנשקפת מכך לציבור התושבים בחיפה, חשבתי שנכון יהיה להקים ועדת משנה שתבחן את כל סוגיות התכנון והסביבה.
מירי רגב: עם זאת, תכנון וסביבה זו הגדרה רחבה מדי, ואני מבקשת להודיע את זה לטובת הפרוטוקול.
מירי רגב: הוועדה תתמקד בסוגיית הזיהום במטרופולין, בעקבות הדיון המהיר בסוגיית בז"ן.
מירי רגב: היא תתייחס לתמ"א 30.
מירי רגב: הוועדה תקיים את הדיונים שלה במשך שלושה חודשים ותציג את הממצאים שלה במליאת הוועדה.
מירי רגב: יושב-ראש הוועדה הוא חבר הכנסת דב חנין.
מירי רגב: חברי הוועדה הם: חברת הכנסת תמר זנדברג, חבר הכנסת חמד עמאר וחבר הכנסת דוד אזולאי.
מירי רגב: אני מבקשת להביא את הנושא הזה להצבעה.
מירי רגב: הקמת הוועדה אושרה.
מירי רגב: תודה, אושר פה אחד.
מירי רגב: אני נועלת את הישיבה.
זבולון כלפה: טוב, אז בוקר טוב לכם.
זבולון כלפה: אנחנו מתחילים את הדיון.
זבולון כלפה: הדיון הזה נקבע בעקבות בקשה לדיון מהיר של חברי הכנסת אורי מקלב, חמד עמאר ואני.
אורי מקלב: - - - הצטרפתי.
אורי מקלב: הוא צנוע, אבל הוא המבקש, הוא היוזם, ואני הצטרפתי.
אורי מקלב: רק למען השקיפות והאמת.
אורי מקלב: הקרדיט מגיע לך.
זבולון כלפה: מטרת הדיון היא לברר.
זבולון כלפה: הגיע אליי פה איזשהו מכתב של רשות התעופה האזרחית.
זבולון כלפה: בעצם, מכתב שמופנה לשר התחבורה ואל רשות שדות התעופה.
זבולון כלפה: את המכתב הוציא מנכ"ל רשות התעופה האזרחית, מר גיורא רום, שבעצם קובע תבניות תפעול ביחס למה שנקרא תבנית תפעול בתוך אותה תמ"א מהוללה, 42.
זבולון כלפה: בעצם אותה תמ"א שהגדירה את ההתנהלות שלנו לגבי שדה התעופה בן גוריון, ביחס לסביבה והכול.
זבולון כלפה: ובעצם מתוך המכתב הזה עולה בצורה מאוד מובהקת שהולכים להשתנות שם דברים בצורה משמעותית ומהותית, ובעצם בניגוד לדברים שכתובים מפורשות בתוך התמ"א.
זבולון כלפה: אז את הדבר הזה אנחנו חפצים לברר פה, ולצורך העניין הזה זימנו את הדיון הזה עם כל הגורמים.
זבולון כלפה: זמננו קצוב אז סדר הדיון הוא כזה: חבר הכנסת אורי מקלב בתור אחד מהיוזמים יצטרף לומר כמה דברים, ולאחר מכן אנחנו נבקש את ההתייחסות של המבקשים, קרי של היישובים ושל המועצה; נתחיל עם המועצה והיישובים.
זבולון כלפה: ולאחר מכן משרדי ממשלה.
זבולון כלפה: ורשות התעופה האזרחית, אתם תצטרכו לרשום את ההערות של כולם ולאחר מכן להגיב, לעשות לנו סדר בכל הדברים או אי סדר.
זבולון כלפה: אז חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.
אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב ראש, וגם היוזם של הדיון המהיר הזה, כפי שהיטבת להגדיר זאת.
אורי מקלב: אני לא אחזור על דבריך.
אורי מקלב: אני מניח שאם זה נוגד את התמ"א או לא נוגד את התמ"א יש כאן שורה של משפטנים, יש כאן גופים ורשויות מספיק חזקים שהם יפעלו נגד האזרחים, והאזרחים, בין אם יש להם יועצת משפטית של איזה ישוב או בלי שיש אני מניח שהמערכת המשפטית וההסברים המנומקים שייתנו הם יהיו כאלה שאולי יטילו ספק אם התמ"א מאפשרת את זה או התמ"א לא מאפשרת.
אורי מקלב: אני יוצא מנקודת הנחה שהרי לא פועלים נגד החוק, רק מסבירים ומפרשים את התכנית כדי לאפשר לכם, לרשות שדות התעופה או למי שאמור או עתיד באמת להשתמש באותם מסלולי נחיתה והמראה כפי שהם היום רוצים להשתמש.
אורי מקלב: בפועל כבר משתמשים בזה או שזה אמור להיות?
אורי מקלב: זה רק אמור להיות.
אורי מקלב: זה עדיין - - -
זבולון כלפה: זה אמור להיות מספטמבר.
<מוטי שמואלי: הוא לא מוכן, המסלול.
זבולון כלפה: מספטמבר?
זבולון כלפה: אני צודק?
<מוטי שמואלי: מיוני.
זבולון כלפה: מיוני אמורים להתחיל?
אורי מקלב: יוני.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד, אני במקרה גם נמצא כסגן יושב ראש הכנסת, נמצא גם בנשיאות הכנסת, שהיא אמורה לאשר בקשות לדיונים מהירים.
אורי מקלב: וכפי שאתם גם מבינים לבד, שיש בקשות רבות לוועדת הפנים והגנת הסביבה, שהיא דנה בדיון מהיר פעם בשבוע, יש בקשות רבות.
אורי מקלב: ודווקא בגלל שפניה של הכנסת לאזרחים היא מצאה לאשר את זה כדיון מהיר כדי לתת סעד וכדי לתת עזרה לציבור שקשה לו לעמוד מול מערכות ציבוריות כאלה ואחרות.
אורי מקלב: עכשיו, אני אומר גם אם התמ"א מאפשרת הייתי מקיים את הדיון הזה, - - - שאנחנו מדברים.
אורי מקלב: גם אם אין לנו ספק, כן התמ"א - - - מה שעלול - - - התושבים, מה ששינוי בתכניות עשויות ועלולות לגרום לאזרחים.
אורי מקלב: אין ספק, אין ספק בעניין שנחיתות והמראות של מטוסים, בין אם בינוניים, בין אם שני מנועים, בין אם ארבעה מנועים, מדובר על מפגע והפרעה מאוד-מאוד קשים לתושבים.
אורי מקלב: זה יכול להפוך את החיים בין חיים רגילים לחיים מסויטים לבין חיים קשים.
אורי מקלב: אני אספר לכם מאיפה אצלי חל השינוי בנושא הזה של רעש בכלל, וודאי רעש של מטוסים: אני ביקרתי ידיד מהלימודים במסגרת שליחותי.
אורי מקלב: ביקרתי אותו בטורונטו, אדוני היושב ראש, מרחוב - - -.
אורי מקלב: שהוא, היה לו בלי עין הרע בית מאוד-מאוד יפה.
אורי מקלב: יושבים ככה בחוץ ומדברים.
אורי מקלב: אני אומר לו: זה בטח בית יקר.
אורי מקלב: הוא אומר לי: לא כל כך.
אורי מקלב: הוא אומר לי: יקר אבל יחסית לבית שנמצא 50 מטר ברחוב השני הוא מאוד זול.
אורי מקלב: אם הבית ההוא עולה שלושה מיליון דולר אז זה עולה שניים ומשהו מיליון דולר.
אורי מקלב: אמרתי לו: למה?
אורי מקלב: הוא אומר: יש פה רעש.
אורי מקלב: אמרתי לו: יש פה רעש?
אורי מקלב: איפה יש פה רעש?
אורי מקלב: הוא אומר: אתה לא שומע רעש?
אורי מקלב: אמרתי: אני לא שומע שום רעש.
אורי מקלב: אז הוא אומר לי: טוב, אז בוא נהיה בשקט ועכשיו תקשיב.
אורי מקלב: כשאני מקשיב, אני אגיד לכם, אז השמיעה שלי גם הייתה יותר טובה, שמעתי - - -, מ-high way ששם, הגדול, איזה - - -, איזה רעש מסוים, שאני רוצה להגיד לכם שאנשים וילדים שיהיו, אם המסלולים האלה ייפתחו, אחרי חודש שהמסלולים ייפתחו הם כבר לא ישמעו את הרעש הזה כבר יותר.
אורי מקלב: והוא הסביר לי מה זה גורם.
אורי מקלב: הוא אמר לי ככה: בבית לא שומעים שום דבר.
אורי מקלב: הרעש - - - כשיושבים ולא מדברים, אתה רוצה מה עושה רעש.
אורי מקלב: הבנתי שהנושא של רעש, ואת זה ראיתי מהכיוון הזה, כמה שאנשים מוכנים וכמה שהערך של דירות יורד מבחינה, בגלל שיש איזה משהו.
אורי מקלב: אמרתי: אז אם כך אתה צריך להיות ערני מה קורה שבאמת יש רעש, והרעש הוא אמור להיות רעש שמלווה את זה לכל אורך היום, מהבוקר השכם עד מאוחר בלילה.
אורי מקלב: זה לא לטוס מעל הראשים של האנשים, זה לטוס ולהיכנס בתוך הראש של האנשים - - - כאלה.
אורי מקלב: האנשים האלה הם אנשים שהגיעו, נמצאים כבר הרבה שנים; אני כבר את חלקם רואה אותם, חלקם הם יישובים קיימים.
אורי מקלב: אם אנחנו במערכת האיזונים שיש לנו, ועם כל הכבוד לחשיבות, ואנחנו מכירים את החשיבות שצריכים להיות שדות תעופה לנחיתות, להמראות, אבל לפני הכול יש את האזרחים.
אורי מקלב: ואנחנו לא יכולים שאנחנו נגרום, גם אם יש לנו צרכים כאלה ואחרים, שזה צריך להיות על הראש של האזרחים.
זבולון כלפה: תרתי משמע.
אורי מקלב: לא רק בראש אלא בתוך הראש של האזרחים.
זבולון כלפה: טוב, תודה רבה.
זבולון כלפה: המועצה האזורית וקצת היישובים, אם תוכלו לעשות לנו קודם כל סדר, למפות אותנו בגיאוגרפיה.
זבולון כלפה: אני מבין שיש שם שלושה מסלולים: יש את מסלול 12, 30, ויש את 21 שהוא הולך מצפון לדרום, שבעצם הוא נשוא השיחה שלנו.
<קריאה: נכון, אבל יש - - -
אורי מקלב: מצפון לדרום כשהיישובים נמצאים ממזרח - - -
<סמדר הכהן: צפון מזרח.
אורי מקלב: מצפון מזרח למסלולים.
אורי מקלב: לכן זה גם קרה בראש העין.
<סמדר הכהן: בעצם המסלול המיועד, מסלול 21, הם יהיו מתחת למסלול.
<סמדר הכהן: לא צפון מזרח אלא ממש מתחת.
<סמדר הכהן: בעיקרון היום השדה פועל עם שני מסלולים: 26/08, שנמצא בחלק הצפוני של השדה, ו-12/30 שנמצא בחלק הדרומי של השדה, ומסלול 21/03 בעצם בא מצפון לדרום.
<סמדר הכהן: יש כאן מצגת שאמורים להציג.
<סמדר הכהן: אפשר עליה לראות את המסלולים יותר - - -
זבולון כלפה: אפשר להעלות אותה?
זבולון כלפה: אוקיי, הנה, מצוין.
אורי מקלב: מצפון לדרום הפירוש הוא מראש העין או מפתח תקווה?
<סמדר הכהן: מסלול 12/30 זה זה.
זבולון כלפה: בעצם טרמינל שלוש זה מה שמתחת שם.
<סמדר הכהן: לא.
<סמדר הכהן: טרמינל שלוש - - -
<סמדר הכהן: זה מסלול 12/30, ש-12 מיועד לנחיתות ממערב למזרח, ומסלול 30 משמש במצבים של מזג אוויר וכולי, שצריך לבוא ממזרח למערב.
<סמדר הכהן: זה מסלול 30, זה מסלול 12.
<סמדר הכהן: מסלול 26/08 משמש היום להמראות.
<סמדר הכהן: פה בני עטרות, מבחינת צומת הטייסים, מבחינת התמצאות במרחב.
<סמדר הכהן: זה בני עטרות.
<סמדר הכהן: מסלול 26 משמש להמראות.
<סמדר הכהן: אמור לשמש רק להמראות.
<סמדר הכהן: דרך אגב, בני עטרות היום, במסגרת השיפוצים, המטוסים נוחתים עליהם פה.
<סמדר הכהן: אתם יכולים לתאר לעצמכם איזה רעש מטורף יש לתושבים.
<סמדר הכהן: אנחנו מגיעים ל-95 דציבלים, שזה רעש מאוד גבוה.
<סמדר הכהן: אם כן זה מיועד להמראות.
<סמדר הכהן: ומסלול 21/03, שזה המסלול הזה, שהיום לא קיים בעצם, לא משמש היום לא לנחיתות ולא להמראות, לאחר פינוי בח"א 27 ובהתאם לתמ"א מאריכים אותו ועכשיו עובדים עליו, והוא אמור לשמש לנחיתות מצפון.
<סמדר הכהן: החץ האדום מדגים את זה.
<סמדר הכהן: אנחנו יכולים לראות את בארות יצחק שמוקפת בריבוע.
<סמדר הכהן: ומזור, שהאמת היא שכאן הריבוע יצא קצת מזרחית, אבל אפשר לראות את הכביש מעל, שבעצם מזור ובארות יצחק אמורים להיות ממש מתחת למסלול הנחיתה.
<שלום בן משה: זה למעלה מעשרה מייל.
<שלום בן משה: זה רק חלק קטן - - -
<סמדר הכהן: המסלול בעצם מדבר על זה שהמטוסים ייכנסו דרך הים בחלק הצפוני, באזור נתניה, ואז יגיעו באמת מעל כפר סבא, ראש העין, ויתיישרו, כאשר בארות יצחק ומזור, השלב שהם נמצאים כבר, כמובן, המטוס כבר הוריד גלגלים ונמצא במרחק של 150 מטר מעל הבתים, ולכן הרעש הוא - - -
<אליעזר שפיר: בבארות יצחק - - -
זבולון כלפה: נדמה לי שזה 100 מטר.
זבולון כלפה: ככה הבנתי.
<קריאה: 100 מטר.
אורי מקלב: 100.
אורי מקלב: אפילו 100 מטר.
זבולון כלפה: בין 90 מטר ל-100 מטר.
זבולון כלפה: בסדר, מובן.
<סמדר הכהן: המהות שלנו כמועצה שקודם כל מעוניינת לשמור על איכות החיים של התושבים שלה.
<סמדר הכהן: יש פה מעבר ממצב של אפס רעש.
<סמדר הכהן: היום היישובים האלה לא נמצאים בכלל במפת הרעש של נתב"ג.
<סמדר הכהן: זאת אומרת, כמו שהראנו לכם, מסלול 12/30 ומסלול 26/08, היום היישובים האלה נמצאים מצפון, הם בכלל לא במפת הרעש.
אורי מקלב: מה, לדעתכם, התמ"א מאפשרת כאן?
<סמדר הכהן: זהו.
<סמדר הכהן: והתמ"א שנעשתה כבר ב-1997 התייחסה למסלול 21/03 - - -
זבולון כלפה: כשהיישובים היו קיימים אז, ב-1997.
<סמדר הכהן: בוודאי.
<סמדר הכהן: בארות יצחק אמנם עבר ממקום אחר, אבל הוא היה שם אז.
<סמדר הכהן: בקיצור, במהות התמ"א מאפשרת.
<סמדר הכהן: היא מגדירה את זה שמסלול 12 הוא המסלול העיקרי.
<סמדר הכהן: ובמצב הנוכחי אמנם התמ"א מדברת על 40%, אבל אם אתה לוקח גם את מסלול 12 וגם את מסלול 30, שהם בנוסף אליה, אז אנחנו טוענים ש-40% זה לגמרי מסלול עיקרי.
<סמדר הכהן: ודבר נוסף: התמ"א מדברת על מטוסים של שלושה מנועים, ופה אנחנו מדברים היום במצב של מטוסים של ארבעה מנועים, שגם כן התיקון הזה או מערך התפעול שרשות התעופה האזרחית מציגה יוכלו לנחות - - -
זבולון כלפה: תבנית התפעול.
<סמדר הכהן: תבנית התפעול הזאת.
<סמדר הכהן: יוכלו לנחות על המסלול הזה.
<סמדר הכהן: והטענה שלנו שצריך לפתוח את התמ"א.
<סמדר הכהן: זאת אומרת שהתמ"א במתכונתה הנוכחית לא מאפשרת את אותם דברים שהתבנית מדברת עליהם.
זבולון כלפה: את אומרת, במילה אחת בעצם, בקיצור, אם נתמצת את זה: כל המשנה ידו על התחתונה.
זבולון כלפה: מכיוון שהיה סיכום במסגרת התמ"א, מאוד ברור, לגבי אופן התפעול של אותו נתיב חדש, אותו מסלול חדש, 21/03, אז ממילא את אומרת: רוצים לשנות, יתכבדו האנשים, יפתחו את התמ"א ארבע על שתיים ויעשו בה שינוי נוסף – תהיה ארבע על שלוש.
זבולון כלפה: אני לא יודע איזה שינוי מספר כרגע – ובהתאם לזה, או שיהיה שינוי או שלא יהיה שינוי.
זבולון כלפה: מה שיהיה.
<סמדר הכהן: אנחנו טוענים שזה שינוי מהותי לתמ"א ולכן נדרש - - -
זבולון כלפה: בזמנו כשגובשו אותן הסכמות בתמ"א, את אומרת ב-1997 - - -
<שלום בן משה: ב-1998.
<סמדר הכהן: ב-1997 הייתה התייחסות - - -
זבולון כלפה: היה הליך של התייחסות גם שלכם כרשות, כרשויות בסביבה, ממה שאתה יודע בראש העין?
<סמדר הכהן: ודאי.
<סמדר הכהן: זה היה חלק - - -
אורי מקלב: אני יודע שהיו התנגדויות, היו - - -
<שלום בן משה: הרי זה חלק מהפשרה.
אורי מקלב: הייתה פשרה כבר.
זבולון כלפה: זאת אומרת, אם אני מנסה להבין כרגע אתם אומרים: הושגה פשרה, סוכמו דברים, והיום בפועל אומרים: בואו נעשה דברים אחרים מעבר למה שסוכם.
<שלום בן משה: זה קרה באופן מאוד-מאוד כוחני אבל זה די נכון.
<שלום בן משה: שלא לדבר על משך הזמן.
<שלום בן משה: מדברים עכשיו, כרגע, על 11 שעות ביממה שזה - - - לשעות שיא.
אורי מקלב: 11 שעות ביממה זה הרבה ואולי אפילו יותר.
אורי מקלב: אני שואל אם עשיתם משהו בחלק המשפטי של העניין?
אורי מקלב: מה עשיתם חוץ מהחלק - - -
<סמדר הכהן: אנחנו עושים בחלק המשפטי.
<סמדר הכהן: תראו, היו התדיינויות עם יועצים משפטיים.
<סמדר הכהן: יש פה יועצת משפטית שאולי תוכל - - -
אורי מקלב: ביקשתם צווי מניעה?
זבולון כלפה: מה שמה?
<ענת בירן: עורכת הדין ענת בירן.
אורי מקלב: אם עשו משהו, אם הפעלתם - - -
זבולון כלפה: עורכת הדין ענת בירן, את תוכלי להרחיב?
<סמדר הכהן: אני יכולה עוד מילה אחת.
<סמדר הכהן: רשות התעופה האזרחית אמרה: בואו, נבוא עם היישובים, נקיים דיונים, נשמע אתכם ונשנה.
<סמדר הכהן: בשורה התחתונה היו הרבה מאוד דיונים שנמשכו הרבה זמן, עם יועצים משפטיים, עם נציגי הרשויות.
<סמדר הכהן: ראש המועצה לא יכול לבוא לפה היום, אבל כל הזמן ראשי הרשויות היו בקשר.
<סמדר הכהן: בסופו של דבר, קולנו נשמע אך לא נלקח בחשבון, ואת זה חשוב להדגיש.
זבולון כלפה: שנייה אחת, לפני שנעבור לעורכת הדין ענת בירן, אז ברשותכם, תושבים.
זבולון כלפה: שמך?
<אליעזר שפיר: אליעזר שפיר מבארות יצחק.
<אליעזר שפיר: התכנית הזאת יש לה היסטוריה - - -
זבולון כלפה: תושב.
<אליעזר שפיר: חבר בארות יצחק.
זבולון כלפה: ובקיא בעניינים?
זבולון כלפה: מכיר - - -
<אליעזר שפיר: עוד מעט 60 שנה.
<אליעזר שפיר: אני עסקתי בנושא הזה.
<אליעזר שפיר: במשך 25 שנה עסקתי בנושא של התמ"א - - -
זבולון כלפה: מתוקף מה?
זבולון כלפה: מתוקף היותך חבר בארות יצחק?
<אליעזר שפיר: בשלב ראשון הייתי בבארות יצחק.
<אליעזר שפיר: בשלב שני ייצגתי את המועצה האזורית בדיונים במועצה הארצית לתכנון ובנייה.
<אליעזר שפיר: והתכנית הזאת נולדה באמצע שנות השבעים כאשר רשות שדות התעופה הציע לעשות תכנית שנקראת: "- - - הפתוח".
<אליעזר שפיר: קרי, כל הנחיתות מצפון, כל ההמראות מערבה.
<אליעזר שפיר: במהירות די גדולה הגענו למסקנה שבארות יצחק לא יכולה לחיות תחת הדבר הזה כי מדובר על נחיתות במשך 24 שעות, כשהמטוס נמצא בגובה של סדר גודל של 80 מטר, 90 מטר מעל הראש.
<אליעזר שפיר: ואז נולדה תכנית להעתיק את בארות יצחק מהמקום.
<אליעזר שפיר: והיה נייר משותף בין רשות שדות התעופה ובארות יצחק על אפשרות של העתקה.
<אליעזר שפיר: הממשלה לא קיבלה את התכנית הזאת, ובעקבות זאת הוקמה ועדת ברובנדר שהוציאה סיכום ב-1984 שתהיה תכנית של חלוקת רעש.
<אליעזר שפיר: לאחר מכן התכנית "נרדמה".
<אליעזר שפיר: ובראשית שנות התשעים היא חזרה לדיון, וכאשר היא חזרה לדיון ישבנו במשך ארבע שנים במסגרת המועצה הארצית לתכנון ובנייה וניהלנו משא ומתן, כאשר היישובים בארות יצחק ומזור בשלב ראשון הגישו התנגדות מוחלטת לתכנית, ובסופו של דבר כאשר תכנית חלוקת הרעש נבנתה בתמ"א, כאשר היה מדובר שתהיינה נחיתות, סדר גודל של ארבע שעות ביום אחר הצהריים, וכשההארכה הצפונית של המסלול נשללה ואושרה רק ההארכה הדרומית, הגענו להסכמה שבתנאים האלה אנחנו נסיר את ההתנגדויות שלנו, והגענו להבנה.
<אליעזר שפיר: בהתאם לזה פורסמה התכנית.
זבולון כלפה: רגע, אתה רוצה לומר לי שבהתחלה הרעיון היה שהמסלול בעצם יוארך יותר צפונה לכיוון בארות יצחק?
<אליעזר שפיר: בהתחלה הייתה תכנית שהוא יוארך גם לצפון וגם לדרום.
<אליעזר שפיר: ואחר כך - - -
זבולון כלפה: במקום בעצם המסלול הארוך הזה שם בצד השני?
<אליעזר שפיר: לא, זה לא במקום, אלא רצו לעשות מסלול מספיק ארוך שיוכל גם למחות בימי גשם ובמטוסים גדולים.
<אליעזר שפיר: בעקבות זה הורדה האפשרות שתהיה נחיתה של מטוסים עם ארבעה מנועים, אלא יש הגבלה במסלול הזה של נחיתה רק בשלושה מטוסים, בשלושה מנועים.
<אליעזר שפיר: כל העסק הזה נעשה בהסכמה ובידיעה ברורה שמגישים פה תכנית ששני הצדדים יכולים לחיות איתה, למרות שמבחינת בארות יצחק זה לא יהיה תענוג גדול גם בתנאים של התמ"א, זה לא יהיה תענוג גדול, אבל הגענו למסקנה שכשמדברים זה מוותר וזה מוותר.
זבולון כלפה: אז אם אתה מלווה את העסק כל כך הרבה שנים, מה קרה להבנתך שפתאום המדיניות של רשות התעופה האזרחית משתנית?
<אליעזר שפיר: אני אגיד לך מה שקרה: רשות התעופה האזרחית לא הייתה בתמונה, לא הייתה קיימת.
<אליעזר שפיר: היה קיים מינהל תעופה אזרחי.
<אליעזר שפיר: והם לא היו בתמונה של תמ"א 4/2 בשעתו.
<אליעזר שפיר: אבל הגיעו אנשים חדשים והם אמרו: אותנו לא מעניין כלום, אותנו מעניינת הבטיחות, והבטיחות אומרת שאנחנו רוצים את "- - - הפתוח".
<אליעזר שפיר: זה מה שהם רוצים.
<אליעזר שפיר: והתכנית שמוצגת פה היא - - -
זבולון כלפה: רגע, אתה רוצה לומר שמי שתכנן את התמ"א לא עניינה אותו בטיחות?
זבולון כלפה: זה בעצם המשמעות של הדברים של מה שאמרת כרגע.
אורי מקלב: אל - - - אותו דובר של רשות התעופה האזרחית.
<אליעזר שפיר: תראה, אני מוכרח להגיד: אנחנו הראשונים שמעוניינים בבטיחות משום שאם ייפול מטוס הוא ייפול על הראש שלנו.
זבולון כלפה: לכן אני רוצה לתקן ולומר לך: אין לי ספק שגם מי שתכנן את התמ"א בטוח שהבטיחות עמדה לנגד עיניו, וגם איכות החיים של התושבים במקום.
<אליעזר שפיר: אין ויכוח.
זבולון כלפה: לא נראה לי.
<אליעזר שפיר: בסופו של דבר, מה שקרה, שברשות התעופה האזרחית באו אנשים חדשים, שלא היה להם שום קשר לעניין, והם אמרו: אותנו התמ"א לא מעניינת.
<אליעזר שפיר: זה דברים שנאמרו במפורש בראשית התהליך בשנים האחרונות.
<אליעזר שפיר: ואני חושב שזה לא מקובל, לא ציבורית ולא חוקית, שאתה עושה הסכם ואחר כך אתה מפר אותו כי נדמה לך שיש לך אלטרנטיבה יותר טובה.
<אליעזר שפיר: אני מאמין שהתכנית הזאת לא הייתה עוברת אילולא התמ"א, מופיעה כפי שהיא מופיעה בתמ"א, לפי התכנית.
<אליעזר שפיר: ואם היה צריך להגיע לסיכום בהתאם לרעיונות של רשות התעופה האזרחית היום, לא הייתה מאושרת התכנית.
זבולון כלפה: ממזור יש מישהו שרוצה להתייחס?
<איתמר בר טל: אני.
זבולון כלפה: שמך, בבקשה.
<איתמר בר טל: איתמר בר טל, מושב מזור.
<איתמר בר טל: אני מעורב בנושא הזה מטעם מושב מזור מאותן שנים, מאמצע שנות השבעים.
<איתמר בר טל: אני לא רוצה לחזור על מה שמר אליעזר שפיר אמר כי הוא מיצה למעשה את הנושא.