GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אשר: לפי החוק החדש זה יהיה בסמכות ועדה מקומית.
<רוני טיסל: לא יצטרכו תכנית עבור זה?
אורי מקלב: לא צריך תכנית.
אורי מקלב: כדי לקצר את הזמן, לא צריך תכנית.
אורי מקלב: אין כאן שינוי משמעותי.
<תומר רוזנר: אתה מתכוון לתהליך של הקלה.
אורי מקלב: של הקלה.
יעקב אשר: 120 מטרים זה תהליך של הקלה?
אורי מקלב: אם אנחנו הולכים על רפורמה, הולכים על קיצור הליכים, אנחנו רוצים לקצר וזה מהפך.
אורי מקלב: אם אתה שואל אותי מה נקרא מהפך, אדוני היושב ראש, זה נקרא מהפך.
אורי מקלב: אתה נותן בהרחבות דיור.
אורי מקלב: לא אומר שדירה של חמישים מטרים תוכל להיות ל-140 מטרים, דבר שהוא כמעט לא מציאותי, אבל שייתנו תוספת.
אורי מקלב: אני מוכן להגביל לפחות מחמישים אחוזים.
אורי מקלב: ארבעים אחוזים.
דוד אזולאי: ארבעים חוזים מהדירה הקיימת.
אורי מקלב: תוספת של עד ארבעים אחוזים.
אורי מקלב: אני חושב שזה נותן פרופורציה.
אורי מקלב: אתה לא עושה שינויים דרמטיים בדירה אבל אתה עושה הליך הרבה יותר קצר.
דוד אזולאי: מה עמדת הממשלה בעניין הזה?
<בני ארביב: הסעיף הזה של הרחבת דירה עד 140 מטרים נכלל בתכנית מצומצמת, בסעיף של תכנית מצומצמת כאשר לוחות הזמנים והפרוצדורה הרבה יותר קצרה.
<בני ארביב: אנחנו חושבים שכדאי להשאיר את זה בתכנית המצומצמת ולא לאפשר את זה במסלול של הקלה.
דוד אזולאי: מדובר על הרחבה של 140 מטרים מרובע.
דוד אזולאי: במקור, כמה היא?
<בני ארביב: עכשיו זה לא מוגבל.
אורי מקלב: אני הגבלתי את זה.
אורי מקלב: אמרתי שצריך להיות במקור שהתוספת לא יותר מארבעים אחוזים משטח הדירה.
אורי מקלב: אם הדירה היא מאה מטרים, אתה יכול להוסיף ארבעים מטרים.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, אתה מבקש לתת הקלה להרחבת דירה לשטח של עד 140 מטרים ולא יותר מארבעים אחוזים משטח הדירה.
אורי מקלב: כן ואני גם מוכן לצמצם את זה ולומר שמדובר בבניין ולא בשכונה.
אורי מקלב: זאת אומרת, לצמצם את זה לתכנית נקודתית.
דוד אזולאי: להגביל את זה במטרז'.
אורי מקלב: במסגרת הקלה אבל אני מוכן להגביל ולומר לא כל הרחבה.
אורי מקלב: אם מדובר בתוספת של מטרים רבים, זה שינוי משמעותי ואולי צריך תכנית, אבל אם אנחנו מדברים על תוספת שמבחינתנו היא תוספת מינורית, היא תוספת קטנה יותר של עד ארבעים אחוזים, היא לא תוספת גדולה ולכן היא יכולה להיות בתהליך הרבה יותר מהיר.
אורי מקלב: ההליך צריך להיות הליך יותר מהיר.
<תומר רוזנר: הממשלה מתנגדת.
אורי מקלב: אני חושב שזאת רפורמה אמיתית וזה יכול להקל על העומס בוועדות.
אורי מקלב: זאת גם בשורה לציבור וזה גם יוזיל באופן דרמטי.
אורי מקלב: מי שיודע כמה עולה להגיש היום תכנית בגלל הסחבת בוועדות, זה משהו יקר מאוד וכך אנחנו משאירים את זה בפרופורציה.
אורי מקלב: אני מוכן לדבר על האחוזים ובעניין הזה אנחנו יכולים להיות גמישים.
יעקב אשר: אני רוצה להשלים מבט נוסף כי אנחנו מדברים על דיור בר השגה ורוצים לעודד דירות קטנות בפרויקטים חדשים.
יעקב אשר: זה אומר שאם אנחנו הולכים להציף את הארץ בדירות קטנות, שזה טוב ומצוין, ברגע שאתה נותן כלי יותר קל לאנשים להיות משפרי דיור במקומם ולא דווקא לחפש דירת ארבעה חדרים במקום אחר, אתה נותן איזשהו בלאנס נכון בהסתכלות הכללית.
יעקב אשר: יהיה לך מאגר גדול של דירות קטנות והמאגר של דירות יותר גדולות יבוא מתוך הרחבה של משפרי דיור בצורה אחרת.
דוד אזולאי: יותר מזה.
דוד אזולאי: אומר חבר הכנסת אורי מקלב שהוא לא נעול על ארבעים אחוזים.
אורי מקלב: אני מוכן להיות גמיש גם בסדר גודל.
אורי מקלב: יכול להיות שאם מדובר במשהו גדול, על זה צריך להגיש תכנית אבל אפשר לצמצם.
דוד אזולאי: ליועץ המשפטי יש הערה.
<תומר רוזנר: אני רוצה שתיקח בחשבון שאם זה במתכונת של הקלה, זה יכול לפגוע בצדדים שלישיים.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, הממשלה הציעה מסלול מקוצר לדברים האלה, כך שאפשר יהיה לעשות את זה בתהליך מאוד מאוד מהיר של תכנית מצומצמת שבעצם היושב ראש מחליט עליה לבד והוא מפקיד אותה ויש דיון אחד בוועדה המקומית.
<תומר רוזנר: ההצעה של הקלה, המשמעות שלה היא שהיא הצעה פחות מאוזנת במובן הזה שאם ההרחבה הזאת פוגעת בשכנים למשל, אין להם סעד של פיצוי כאשר בתכנית יש להם.
<תומר רוזנר: ביקש ממני יושב ראש הוועדה להבהיר ואני עושה זאת.
<תומר רוזנר: אין להם זכות לפיצוי.
דוד אזולאי: יש להם זכות להתנגד.
<תומר רוזנר: להתנגד יש להם.
<תומר רוזנר: בשני המקרים יש אפשרות להתנגד, מבחינה זאת זה אותו דבר.
אורי מקלב: אבל זה לא בהפקדה.
אורי מקלב: צריך להיות תהליך של הפקדה.
<תומר רוזנר: בתהליך שהממשלה הציעה יש תהליך הפקדה מהיר.
אורי מקלב: מה זה מהיר?
אורי מקלב: זה תהליך של הפקדה.
<תומר רוזנר: לא, זה בדיוק העניין.
<תומר רוזנר: הם הציעו מסלול מקוצר לזה.
<תומר רוזנר: הציעו מה שנקרא תכנית מצומצמת.
יעקב אשר: איפה מתקצר במצומצמת?
<תומר רוזנר: במצומצמת אין דיון הפקדה בוועדה המקומית, הוא מגיש את זה ישירות.
יעקב אשר: ליושב ראש יש סמכות.
<תומר רוזנר: סמכות של היושב ראש.
<תומר רוזנר: הוא מקבל חוות דעת של המהנדס שלו אם זה בסדר ואז הוא מפקיד את זה ישר בלי דיון בוועדה המקומית.
<תומר רוזנר: בעצם הוועדה המקומית דנה רק פעם אחת בהתנגדויות, מה שהיא עושה גם בהקלה.
יעקב אשר: שישים ימים כמו בתב"ע?
<תומר רוזנר: בהתנגדות, כן.
דוד אזולאי: על איזה פיצוי אדוני מדבר?
<קארין טלמור: סל הזמנים הוא קצר יותר.
<תומר רוזנר: הרבה יותר קצר.
<קארין טלמור: שמונה חודשים.
<תומר רוזנר: בהקלה אין זמנים.
<תומר רוזנר: יש עיריות, לא בני ברק כמובן, שלוקח להן לדון בהקלה שנה או שנה וחצי.
אורי מקלב: הממשלה מדברת על עד 24 מטרים?
<תומר רוזנר: עד 140 מטרים.
אורי מקלב: היא לא הגדירה את זה באחוזים.
דוד אזולאי: לא הבנתי לגבי הפיצוי.
<תומר רוזנר: יש בחוק הוראה שאומרת שאם יש תכנית שפוגעת בצד שלישי, הוא יכול לתבוע – לא תמיד הוא מקבל אבל הוא יכול לתבוע – פיצוי על הנזק שנגרם לו, על הפגיעה בנכס שלו.
<תומר רוזנר: למשל, אם אני קומת קרקע ואתה מעלי, והתוספת שלך בעצם גורמת לכך שאני לא מקבל יותר אור לדירה, נגרם לי נזק מסוים.
<תומר רוזנר: במקרה הזה, אם זה בתהליך של תכנית, אני יכול לתבוע פיצויים.
<תומר רוזנר: אם זה במסגרת של הקלה, אני לא יכול.
אורי מקלב: בכל אופן, יש שתי הגשות.
אורי מקלב: יש הגשה של התכנית ויש את ההיתר.
אורי מקלב: כאן אנחנו מבקשים שזה יהיה תהליך אחד, שזה יהיה במסגרת הקלה ואז יינתן היתר.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאלה תהליכים שאורכים זמן.
אורי מקלב: בהצעת הממשלה יש שתי הגשות, פעם אחת הגשה כתכנית ופעם אחת אחרי כן שלב ההיתר.
אורי מקלב: בהסתייגויות שלנו זאת בעצם הגשה אחת.
אורי מקלב: מה התהליך בזמנים, אני מבין שזה גם תלוי ברשויות שאני לא יכול לומר שיש לכולן שפה אחת.
אורי מקלב: בעיריית ירושלים לוקח היום שנה וחצי להוציא היתר, כך שאתה מבין שזה כמו במקרה של תכנית.
אורי מקלב: לומר לך שאני עושה טוב עם כולם?
<תומר רוזנר: רשמנו את ההסתייגות.
דוד אזולאי: אני מציע שתשאיר את ההסתייגות ולא תוריד אותה.
אורי מקלב: כרגע אני לא מוריד אותה אבל אני עוד אבדוק את העניין הזה.
דוד אזולאי: במסגרת הוויתורים שלך, יש לי בקשה אליך.
דוד אזולאי: יושב כאן חבר הכנסת דוד צור יש לו הסתייגות.
אורי מקלב: הוא יכול להעלות את ההסתייגויות שלו.
דוד אזולאי: חבר הכנסת דוד צור מצטרף להסתייגות של חבר הכנסת חמד עמאר ובבקשה, תציג אותה.
דוד צור: אני חושב שההחרגה בסעיף 49 של חברת חשמל בתשתיות שהיא אמורה להניח היא החרגה לא נכונה.
דוד צור: צריך להשאיר את זה כדי להקל על התהליך במסגרת כלל התשתיות שמאפשרות את קיצור הדרך, כפי שגם משרד הפנים לדעתי הציע.
דוד צור: לכן אני מצטרף להסתייגות של חבר הכנסת חמד עמאר.
דוד אזולאי: הצוות המשפטי, יש כאן הערה.
דוד אזולאי: חבר הכנסת דוד צור מבקש להצטרף להסתייגות של חבר הכנסת חמד עמאר.
<תומר רוזנר: רשמנו.
דוד אזולאי: תודה רבה לך אדוני.
דוד אזולאי: אנחנו חוזרים לחבר הכנסת אורי מקלב וליושבת ראש הקבועה של הוועדה, בבקשה.
דוד אזולאי: (היו"ר מירי רגב)
מירי רגב: מי מעלה עכשיו את ההסתייגויות?
דוד אזולאי: אורי מקלב.
דוד אזולאי: סיימנו את כל ההסתייגויות ונשארו רק ההסתייגויות של אורי מקלב.
<תומר רוזנר: הסתייגויות של אורי מקלב ודיור בר השגה.
מירי רגב: אנחנו לא עומדים בלוח הזמנים כי ב-12:00 היינו צריכים להתחיל את ההסתייגויות לגבי דיור בר השגה ויש לנו עוד דיון על מימון המפלגות של כל הסיעות שאם לא נאשר אותו עד מחר, הן יתחילו לשלם מכספן וזה לא הוגן.
<תומר רוזנר: אם אתם רוצים היום, אתם צריכים פטור מחובת הנחה.
מירי רגב: נעשה פטור מחובת הנחה.
<תומר רוזנר: צריך להיערך לזה.
מירי רגב: אורי, בבקשה.
מירי רגב: אני מבינה שהגעת לסעיף 27.
אורי מקלב: בסעיף הבא מדובר על שטחי שירות.
אורי מקלב: לכאורה זה אותו סעיף כמו הסעיף הקודם אבל יכול להיות שכאן יש שוני שכן נשאיר אותו במתכונת הזאת מכיוון שיש אנשים שרוצים לטפל רק בשטחי השירות בלי צורך להגיש שתי הגשות ויכול להיות שזה יקל עליהם.
אורי מקלב: למשל, דירות שאושרו על ידי תכנית שבס אין להן השפעה על שטחי השירות.
אורי מקלב: שבס מדבר על שטחים עיקריים ולא מדבר על שטחי שירות.
אורי מקלב: יכול להיות שאנשים אחרי כן רוצים לשנות גם בשטחי שירות וזה לא היה.
אורי מקלב: לכן תהליך מהיר בשטחי שירות, אפשר להוסיף את זה אבל כפי שאמרתי, הגשתי את זה.
<תומר רוזנר: אתה מבקש את זה כהקלה.
אורי מקלב: גם בסעיף הזה.
אורי מקלב: אנחנו עוברים לסעיף 27.
מירי רגב: אלה הסתייגויות שונות מההסתייגויות שהעלה יעקב אשר?
מירי רגב: הוא היה ראשון המסתייגים.
אורי מקלב: הסברתי את זה ואמרתי שאנחנו מגישים בנפרד, כל אחד מההיבט שלו.
אורי מקלב: אצלנו בדגל התורה יש פלורליזם.
יעקב אשר: כמו בליכוד.
אורי מקלב: ממש.
מירי רגב: אני לא מגיבה.
אורי מקלב: לסעיף 27.
אורי מקלב: הסעיף הזה הוא סעיף מאוד מהותי, ודאי בפרקטיקה שאני הייתי עד לה.
אורי מקלב: לא פעם מאשרים תב"עות גדולות ומחליטים על סטייה ניכרת מהתכנית.
אורי מקלב: כשבאים לדון באופן מעשי, יש דברים שהם שלא סבירים, שינויים שהם מאוד מאוד קלים וזה בדיוק המקום לתת לוועדה המקומית את הסמכות לאשר לעשות את השינויים האלה בלי שצריך תכנית כוללת, מה שנקרא תב"ע.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על תיקונים קלים בתכלית התכנית.
אורי מקלב: יש לא מעט תכניות גדולות לגבי הרחבות דיור וכדומה שמכניסים, ולו רק בגלל שהוועדה לא נכנסה לכל התהליך וכותרת שכל דבר מהווה סטייה ניכרת מהתכנית.
אורי מקלב: זה בדיוק המקום לוועדה מקומית, אם אנחנו רוצים לעשות את הרפורמה, לתת לה את שיקול דעת והאפשרות להקלות או לשינוי מתכנית כאשר לא מדובר על שינוי מהותי.
אורי מקלב: למשל בניין שמתברר שהבניין הזה מדורג באופן כזה ששתי הקומות הראשונות הן דבר אחד והקומות העליונות הן כאילו יחידה נפרדת, כמו עמודה, אבל אין שום קשר.
אורי מקלב: אמנם הרשות המקומית רואה את זה כעמודה אחת אבל הבניין בנוי בצורה כזאת שאין קשר בין שתי הקומות הראשונות ליתר הקומות שבנויות בסטייה מהבניין.
אורי מקלב: אפשר להביא הרבה דוגמאות כאלה.
אורי מקלב: אני יכול להראות לכם דוגמאות כאשר יש תכנית שמדברת על סגירת חלון של דירה.
אורי מקלב: נתקלתי בלא מעט תכניות כאלה כאשר לשכן ניתנת הרחבה וסטייה – וכל סטייה מהתכנית נקראת סטייה ניכרת – כאשר באופן מעשי אתה לא נותן לו אפשרות לעשות שינויים שמתבקשים מאליהם כי בדיוני הוועדה המחוזית לא התייחסו ספציפית לכל דירה ודירה.
<תומר רוזנר: אדוני מבקש לרשום כהסתייגות שניתן יהיה לתת הקלה למרות האמור בתכנית אם אין בכך פגיעה מהותית במה שהגדרת.
<תומר רוזנר: זה גם תיקון לסעיף 151.
אורי מקלב: אומרים שפתיחת חלון יכולה להפוך לסטייה ניכרת.
מירי רגב: זה רק לרווחת חיי אותו אדם ולא מפריע לאחר.
אורי מקלב: את סעיף 28 אני מוריד.
אורי מקלב: הוא ממילא יורד.
אורי מקלב: הסתייגות מהותית שמצד אחד ויתרנו על סעיף פרסום ואנחנו חושבים שיש גם דברים קטנים שהם לפעמים פטור מהיתר בדרך מקוצרת ועדיין צריך למצוא את הדרך כדי להודיע על כך לשכנים.
אורי מקלב: זה גם ימנע לאחר מכן הגשות תביעות לבתי משפט ושם הזמן ארוך.
אורי מקלב: אני אומר בגילוי נאות גם כי חבריי מסיעת ש"ס הציעו הצעה לגבי רמפה לנכה, לעשות את זה בדרך מקוצרת בלי שכנים.
אורי מקלב: אני אמרתי שאני מכיר הרבה רמפות שנבנו עבור שכנים.
אורי מקלב: אנחנו מאוד רוצים לעזור לנגישות נכים במיוחד כשהם גרים בדירות אבל מה לעשות שהרמפה הזאת הסתירה וגרמה לנזק מהותי לשכן שגר מתחתיה.
אורי מקלב: בהסתייגות הזאת אנחנו חושבים שבדרך גורפת פטור מפרסום יכול לפגוע בשכנים.
<תומר רוזנר: לגבי פטור מהותי, אין בקשה כך שאין מה לפרסם.
<תומר רוזנר: אם אני מבקש להתקין דוד שמש, אני לא צריך להגיש בקשה לאף אחד, לפי התקנות כאשר יאושרו.
<תומר רוזנר: אין כאן בקשה ולכן אין מה לפרסם.
<תומר רוזנר: אתה מבקש רק לגבי רישוי בדרך מקוצרת, אתה מבקש לפרסם.
<תומר רוזנר: אני רק אציין שאם זאת בקשה שתואמת תכנית, היא לא מפורסמת כמו כל בקשה אחרת להיתר שתואמת תכנית.
<תומר רוזנר: אם יש בתוך הבקשה דרישה להקלה או לשינוי ממה שכתוב בתכניות, היא מתפרסמת כמובן כמו כל בקשה אחרת להקלה.
<תומר רוזנר: זה המצב כרגע.
<תומר רוזנר: אתה מבקש שבכל מקרה, גם אם הבקשה תואמת את התכנית, אתה כאילו מקשה על מבקשי ההיתר, צריכה להתפרסם בדרך מקוצרת.
<תומר רוזנר: האם אני מבין נכון?
אורי מקלב: אני אשקול.
אורי מקלב: בינתיים אני אשאיר את ההסתייגות אבל אני אשקול אותה.
<תומר רוזנר: אבל לא לגבי פטור.
אורי מקלב: רק לגבי פטור.
<תומר רוזנר: רק לגבי בקשה בדרך מקוצרת.
<בני ארביב: גם לגבי רישוי בדרך מקוצרת, מה שנקרא התנגדות שכנים, יש.
<בני ארביב: כדאי להבהיר את זה.
<תומר רוזנר: צריך להבהיר שגם אם בקשה מוגשת שלא בהסכמת כל דיירי הבית בבית משותף ואפילו שהיא תואמת תכנית והיא לפי התקנות, הם מקבלים הודעה והם יכולים להתנגד.
מירי רגב: אם כן, זה מוסדר.
יעקב אשר: זה די מכסה את זה.
<תומר רוזנר: אדוני מוותר על ההסתייגות?
אורי מקלב: אני מושך את ההסתייגות.
מירי רגב: זה היה סעיף 41.
מירי רגב: עכשיו סעיף 48.
אורי מקלב: זה סעיף שרשור.
אורי מקלב: אם מקבלים את ההסתייגות בהגדרה של מה זה נקרא לא מדגמית, כמובן צריך לתקן את זה גם בסעיף הזה של תפקידי מכון הבקרה.
אורי מקלב: הסתייגות לסעיף 48, הוספת מכוני בקרה.
אורי מקלב: כאן אני מבקש להחמיר בהכשרה של האדריכלים.
אורי מקלב: אנחנו מייצרים כאן עכשיו ממד חדש של בקר והכשרת אנשים כבקרים.
אורי מקלב: גם אדריכל, אמנם יש לו הכשרה מקצועית מאוד גבוהה בתכנית מבנים, עדיין זה באופן תיאורטי.
אורי מקלב: כדי שהוא יקבל באופן מעשי ואוטומטי את הרישוי להיות בקר, הוא צריך לעבור הכשרה בנושא הזה ואני לא חושב שצריך לפטור אותם מהכשרה להיות בקר או בקר מורשה.
מירי רגב: אנחנו נשקול לקבל את ההסתייגות הזאת.
אורי מקלב: סעיף 48 הוא סעיף שאני מתחבט בו וכאן אני אבקש עזרה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לתת גמישות דווקא לשר שהוא יכול לבטל או להחזיר מצב לקדמותו בפרק זמן שהוא יבחן היעדים לא עומדים במבחן המציאות.
אורי מקלב: כאשר היעדים לא עומדים במבחן המציאות, הסמכות בידו להשהות או לבטל לגמרי.
אורי מקלב: לא פעם אנחנו נתקלים במצב שאנחנו עשינו שינויים וגם אם הם לא צלחו או חלקם כן צמחו אבל לא לגמרי, אנחנו מקבלים היום את זה כמקשה אחת.
אורי מקלב: כשהשר צריך לשנות, הוא לא יכול כי הוא צריך להביא חוק חדש ולא פעם נגרמות בעיות.
אורי מקלב: אני חושב שהסמכות בעניין הזה, לאחר פרק זמן מסוים שנקבע, יכול השר – אולי באישור ועדת הפנים – לשנות, להגדיר, לצמצם ולהחזיר סמכויות.
מירי רגב: אם ועדת הפנים מזמנת אותו, הוא יבוא.
אורי מקלב: הוא יבוא, אבל אני לא בטוח שיש לו סמכות לשנות את זה.
אורי מקלב: הוא רוצה להחזיר דברים לקדמותם כי מתברר שהתהליך הזה לא הוסיף.
מירי רגב: אי אפשר לשנות את החוק.
מירי רגב: זה צריך לבוא בתקנה.
אורי מקלב: אני לא בטוח שבתקנה הוא יכול להביא את זה.
מירי רגב: לא נבטל את החוק.
מירי רגב: נניח שבעוד חצי שנה הוא יבוא ויאמר איקס וחצי שנה אחר כך הוא יאמר ואי.
אורי מקלב: נאפשר לו לעשות זאת בתקנות.
אורי מקלב: יש דברים שהוא לא יכול לעשות בתקנות אלא רק בחוקים.
מירי רגב: זאת בעיה.
אורי מקלב: לתת לו את מידת הגמישות המקסימלית.
אורי מקלב: אם אתה כותב בחוק שאתה יכול לתת לו אפשרות שינוי או להקפיא?
<תומר רוזנר: יש לו אפשרות בהצעת החוק לדחות את התחילה של מכוני הבקרה.
אורי מקלב: אחרי שהוא התחיל, אחרי שנתיים הוא רואה שהדבר הזה לא גרם לשינוי?
<תומר רוזנר: צריך להגיש תיקון לחוק.
מירי רגב: אתה אומר דבר שהוא נכון.
מירי רגב: הרציונל של מה שאתה אומר הוא נכון.
מירי רגב: אנחנו מתחילים משהו חדש, אנחנו לא יודעים איך הוא יעבוד.
מירי רגב: בכל מקרה אנחנו יכולים לקרוא לו כאשר אנחנו רוצים לדווח איך מכוני הבקרה עובדים.
יעקב אשר: אבל אם מתברר שיש בעיה, את צריכה חוק חדש.
מירי רגב: אני לא יכול לשנות את זה בחוק.
מירי רגב: החוק לא יכול להיות ורסטילי.
מירי רגב: חוק הוא חוק.
מירי רגב: הוא בסיס.
אורי מקלב: כמו שאת נותנת לו אפשרות לשינוי, הוא יכול.
מירי רגב: מה שאתה אומר, תהפוך אתה קטע הזה כהוראת שעה בתוך החוק.
אורי מקלב: במיוחד זה נכון לגבי מכוני הבקרה.
מירי רגב: בעוד שנתיים, אם יהיה שינוי בעוד שנתיים, נשנה את החוק.
מירי רגב: אני עכשיו אומר לשר הפנים שכל שנה אני אשנה לו את החוק?
מירי רגב: הרי חוק רוצה לתת יציבות.
מירי רגב: אם יש חריגים, צריך לטפל בהם.
מירי רגב: מה שאתה אומר, זה מאוד נכון אבל אני לא רואה חוק שיכול לבוא בעוד שנתיים והשר החליט לשנות את זה.
אורי מקלב: הוא יכול להשהות.
מירי רגב: אי אפשר להגיד את זה בחקיקה.
אורי מקלב: הוא נותן אפשרות.
אורי מקלב: הוא אומר שאין הכשרה, אין מספיק אנשים, העסק לא עובד נכון, יש ביקורת בציבור.
מירי רגב: אמרנו שיש לו אפשרות לדחות את התחולה של החוק.
אורי מקלב: אחרי שנתיים זאת גם אותה סמכות.
מירי רגב: אני לא יודעת איך עושים את זה משפטית.
מירי רגב: המהות שאתה מעלה היא נכונה אבל אני לא יכולה לכתוב את זה בחקיקה.
אורי מקלב: נשאיר את זה כהסתייגות.
מירי רגב: נשאיר את זה כהסתייגות.
מירי רגב: אני רוצה לשקול את ההסתייגות של סעיף 158יד לגבי הסוגיה של הבקר.
אורי מקלב: יש עוד כמה הסתייגויות שאני לא אציג אותן.
מירי רגב: אתה יכול להציג אותן במליאה.
אורי מקלב: אני מדבר על הסתייגויות שהגיעו מרשות הטבע והגנים הלאומיים שהן עומדות ברוח הדברים האלה.
אורי מקלב: אלה הסתייגויות של חבר הכנסת גפני ושלי, יעקב אשר במקרה הזה לא הצטרף.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מכבדים את הגישה הזאת.
יעקב אשר: לחלק מהן אני מסכים.
אורי מקלב: הציגו את ההסתייגויות האלה בוועדה ואני לא אחזור עליהן.
אורי מקלב: אנחנו מצטרפים להסתייגויות.
מירי רגב: אתם מצטרפים להסתייגויות של מרצ ו-חד"ש בעניין הזה?
אורי מקלב: אני לא יודע מרצ וחד"ש.
אורי מקלב: יכול להיות שהן תואמות להצגה שלהם.
מירי רגב: אותן הסתייגויות.
אורי מקלב: גם אנחנו מגישים את ההסתייגויות האלה.
אורי מקלב: אם בסוף יתברר שהן תואמות להסתייגויות של מפלגות אחרות, בסדר, אנחנו לא מושכים את ההסתייגויות האלה.
מירי רגב: יש לך את ההסתייגויות שקיבלתי שנדון עליהן עם הממשלה?
<תומר רוזנר: אני אעדכן אותך שדוד ביקש לבדוק עוד הסתייגות אחת.
מירי רגב: הנדסאי.
<תומר רוזנר: בנושא של משלוח הודעות לאזרחים.
<תומר רוזנר: ביקשו שיהיה אישור מסירה שהם קיבלו את ההודעה כדי שתישמר זכותם לפעול.
<תומר רוזנר: היום בחוק כתוב שצריך לשלוח להם בדואר רשום או בדואר.
אורי מקלב: לא, רק בדואר.
<בני ארביב: בסעיף קטן (א), בדואר רשום.
<תומר רוזנר: כתוב שיש חזקה שתוך שלושה ימים הם קיבלו את זה.
<תומר רוזנר: אומר חבר הכנסת מקלב שדואר ישראל לא תמיד כה יעיל.
מירי רגב: גם זימונים לבית משפט נערכים בדואר רשום.
מירי רגב: אז מה, עכשיו נתחיל כל הזמן עם אישור מסירה?
מירי רגב: זה סרבול של המערכת.
<נתי מאיר: זאת גם חזקה שניתנת לסתירה.
<נתי מאיר: יבוא אזרח ויאמר שהוא לא קיבל ויגיש תצהיר, יחליטו לגבי זה.
מירי רגב: אמר את זה דוד ואני מכבדת את האמירה שלו.
מירי רגב: אנחנו נשקול את זה בשעה 2:00 עם הממשלה ונחזיר תשובות מסודרות בעניין הזה.
אורי מקלב: אני מקבל את ההסבר של הממשלה שמדובר לא רק בדואר רגיל אלא בדואר רשום באופן כללי.
אורי מקלב: ההבדל בין אישור מסירה לדואר רשום, ההבדל לא גדול וזה נותן הרבה יותר צדק שנעשה עם האזרחים.
אורי מקלב: לגבי בית משפט, יש מרחב זמן הרבה יותר גדול מאשר כאן.
אורי מקלב: כאן כתוב שלושה ימים מאז משלוח הדואר, צריכים לראות את זה כאילו התקבל.
אורי מקלב: אני רוצה לומר שמשלוח הדואר שיצא ממשרד ממשלתי או מהעירייה, האמיני לי שהוא עוד לא הגיע לדואר ישראל תוך שלושה ימים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים את העיכובים.
אורי מקלב: לא פעם אנחנו מקבלים דואר אחרי האירוע וכשאני מסתכל על החותמת ורואה שזה נשלח שבוע קודם.
מירי רגב: אני מקבלת את האמירה.
אורי מקלב: לכן אישור המסירה עושה הרבה יותר צדק בתהליכים מהירים.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להגן על הזכויות של אחרים בעניין הזה.
מירי רגב: אין לי בעיה להגן אבל לא צריך לסרבל יותר מדי.
מירי רגב: לא צריך גם להגזים.
מירי רגב: אישור מסירה.
מירי רגב: זה יישקל בשעה 2:00 מול הממשלה.
מירי רגב: מבחינת חברי הכנסת שיוצאים, לוח הזמנים פורסם.
מירי רגב: בשעה 5:30 אנחנו נפגשים כאן ומקריאים את כל ההסתייגויות שקיבלנו ולא קיבלנו.
מירי רגב: מי שרוצה להתייחס לנושאים שאנחנו נציג ב-5:50 עד 8:00 בערב ומחר בשעה 8:30 בבוקר בעזרת השם הצבעות על חוק התכנון והבנייה כפי שיאושר.
מירי רגב: אנחנו עוברים לקטע של דיור בר השגה.
מירי רגב: ראשון הדוברים יהיה חבר הכנסת נחמן שי.
מירי רגב: ביקשו להצטרף אליך לעניין הזה, וביקשו את אישורך לכך, חבר הכנסת דב חנין וחברת הכנסת תמר זנדברג.
מירי רגב: רק אם יישאר זמן, יתר החברים יוכלו לדבר כי זה זמן ההסתייגויות שלהם.
מירי רגב: אורי, תודה.
נחמן שי: אני אומר כמה מלים ואחר כך יצטרף עמיתי חבר הכנסת שמולי שנמצא אתי באותה קבוצה.
נחמן שי: קודם כל, אני רוצה לציין שאנחנו מצטרפים לכל אותה רשימה ארוכה מאוד של הסתייגויות שהציגו עמיתי תמר זנדברג ודב חנין.
נחמן שי: כך אני מבקש שיירשם ועל כך אני רוצה גם לדבר אחר כך במליאה.
נחמן שי: עוד כמה הערות לסעיף 28(א) שכולל הכללת דירות קטנות בתכנית למגורים.
נחמן שי: אנחנו מבקשים להוסיף את: "הוועדה המקומית רשאית לייעד את הדירות הקטנות בתכנית כולן או חלקן למי שהם זכאי משרד הבינוי והשיכון לפיו חולקו הלוואות לדיור, התשנ"ב-1992".
נחמן שי: הנימוק הוא ברור.
נחמן שי: אנחנו רוצים שהדירות האלה יגיעו למי שזכאי להן, למי שחשוב ומוצדק שתהיה לו דירה, לזוגות צעירים, כדי שהם לא יתמודדו עם משקיעי נדל"ן – כמו שאנחנו יודעים, וזה גם פורסם – שרבים מהם עושים חיל ורואים בכך השקעה כספית.
נחמן שי: זה בסדר גמור, אין לי התנגדות, אבל הבעיה היא שזה מעלה את מחירי הדירות ויוצר שוק מוגבל.
נחמן שי: לכן את הדירות הללו הקטנות, בתקווה שהן תהיינה, אנחנו רוצים להועיד לזוגות צעירים.
נחמן שי: סעיף נוסף עוסק במעמדם של ההנדסאים בחוק.
נחמן שי: אני יודע שהדבר הזה כבר עלה אבל אני רוצה להצטרף אליו.
נחמן שי: אנחנו מבקשים לומר שסמכויות הבקר יוקנו לכל סוגי בעלי המקצוע כאמור בפסקה (א) – אני מדבר על סעיף 48, סעיף 158ל(ב) – ואנחנו אומרים שגם הנדסאי בניין ואדריכלות, שזה ציבור גדול מאוד במדינת ישראל, רשאי להשתתף בתהליך הזה.
נחמן שי: ההנדסאים כבר הסדירו את מעמדם והם מועסקים ברשויות מקומיות בתפקידי פיקוח ובקרה על בנייה.
<תומר רוזנר: הם רוצים שהם יוכלו לעשות מה שמהנדסים יכולים לעשות.
מירי רגב: אנחנו אישרנו הנדסאים וזה נכנס כבקרים.
<תומר רוזנר: כבקרים.
מירי רגב: מה אתם עכשיו מבקשים?
<תומר רוזנר: שהם יוכלו להיות מהנדסים.
מירי רגב: אישרנו הנדסאים שיהיו בקרים, דבר לו הייתה התנגדות של הממשלה וכפינו את זה עליה.
מירי רגב: אמרנו שהנדסאי יהיה גם בקר משום שאנחנו רוצים בעצם להעלות את העניין הזה.
מירי רגב: הנדסאי יכול להיות גם בקר.
תמר זנדברג: לעשות אותו דבר כמו מהנדס ואדריכל.
מירי רגב: לכן מהנדס למד ארבע שנים ואם בניין יקרוס, יבואו אליו.
מירי רגב: הנדסאי זה משהו אחר.
מירי רגב: צריך להחליט אבל צריך להבין את הנגזרות של זה.
נחמן שי: כבר חיזקתם את מעמד ההנדסאים?
מירי רגב: אולי השמאל לא יאהב את זה, אבל מי שהוביל את זה, את נושא ההנדסאים, הייתה אוניברסיטת אריאל.
נחמן שי: אני לא אומר אם אני בעד אוניברסיטת אריאל או נגדה כי זה לא הנושא.
תמר זנדברג: אין דבר כזה אוניברסיטת אריאל.
מירי רגב: ודאי שיש.
מירי רגב: את יכולה אפילו ללמוד שם.
תמר זנדברג: בתור בוגרת אוניברסיטאות תל אביב ובן-גוריון, כולל בתארים מתקדמים, אני רוצה לומר לך שהמחקרים שראיתי שיוצאים מהקשקוש הזה שנקרא כביכול אוניברסיטה.
מירי רגב: אל תאמיני לכל המחקרים שרובם מוטעים.
מירי רגב: תלוי מי עושה את המחקר.
מירי רגב: את הרי יודעת – ותשאלי את הדוקטור שיושב לידך – שאת רק צריכה לשאול את שאלת המחקר, לאן את רוצה להגיע ואז כל המחקר נוטה לשם.
מירי רגב: אבל לא נתעסק בזה עכשיו.
מירי רגב: דוקטור נחמן שי, בבקשה.
מירי רגב: אתה משאיר את זה?
נחמן שי: ודאי מה שעשיתם, כבר טוב שעשיתם.
נחמן שי: אני רק רוצה לחזק את זה ולתת להם גם אפשרות להשתלב בתפקידי פיקוח ובקרה.
<תומר רוזנר: זה מה שהם יעשו.
מירי רגב: זה מה שהם יעשו כבקרים.
נחמן שי: רק למבנים פשוטים או בכלל?
<תומר רוזנר: רק למבנים פשוטים.
נחמן שי: השאלה אם אפשר מעבר לכך.
<תומר רוזנר: הסברנו את זה כבר פעמים רבות ואני אסביר שוב.
<תומר רוזנר: הנדסאי שלמד זמן מוגבל, הוא למד שנתיים, ולכן מאפשרים לו לתכנן, לא לבקר.
מירי רגב: רבותיי, אין כאן דיבורים של הממשלה.
מירי רגב: יש כאן רק הסתייגויות של חברי הכנסת.
נחמן שי: הוא מסביר לי ודעתו מאוד חשובה.
מירי רגב: לגבי דיור בר השגה.
מירי רגב: אם תהיה לכם התייחסות, אין בעיה.
נחמן שי: דעתו של תומר מאוד חשובה בעיני.
<תומר רוזנר: לפי המצב המשפטי או המקצועי הקיים, ההכשרה שהם מקבלים לתכנן היא לתכנן עד בניינים פשוטים, עד ארבע קומות.
<תומר רוזנר: הייתה בקשה שהממשלה בהתחלה התנגדה לה ואחר כך שכנענו אותה להסכים, שהם יוכלו גם לפקח על בניינים מאותו סוג.
<תומר רוזנר: מה שעולה מההסתייגות הזאת זה שהם יוכלו גם לפקח על בניינים של שישים קומות כשהם בכלל לא למדו איך מתכננים אותם.
נחמן שי: אתה אומר שאתה קושר בין מה שהם למדו לבין מה שהם יכולים לפקח עליו.
<תומר רוזנר: איך הם יפקחו על משהו שהם לא למדו איך עושים?
נחמן שי: לפחות חיזקנו אתם בנושא של מבנים פשוטים.
<תומר רוזנר: זה בוודאי.
נחמן שי: אני חושב שזאת התקדמות ויהיה הסוכן של זה אשר יהיה, גם אם הוא מגיע מאריאל, זה בסדר בעיני.
<תומר רוזנר: אתה משאיר את ההסתייגות או מוותר עליה?
נחמן שי: אם זה כך, אני אוריד אותה.
נחמן שי: אני מקבל את ההערה.
נחמן שי: זאת הערה של טעם וכשתומר מסביר לי, אני מאזין לו בקשב רב.
נחמן שי: לסעיף 62(א), דיור בהישג יד.
נחמן שי: אנחנו רוצים לתקן את ההגדרה לדיור בהישג יד.
נחמן שי: במקום דיור בהישג יד, יהיה דיור להשכרה לטווח ארוך, ואני רוצה להסביר.
נחמן שי: ההגדרה המוצעת שלנו היא דיור בהישג יד, דיור להשכרה ארוכת טווח ודיור להשכרה ארוכת טווח לזכאים שאין בבעלותם דירה והכנסתם נמוכה בשכר דירה מופחת המתחשב בהכנסת הזכאים.
נחמן שי: זכאים יהיו מי שעומד בתנאים שקבעה הרשות המקומית שבשטחה התכנית ובלבד שהם תנאים ענייניים המבוססים על עמידה בצרכים שערכה הרשות ואושרו על ידי שר הפנים.
נחמן שי: אני יודע שהעניין של ההגדרות כאן הוא בעייתי ובכלל דיור בהישג יד הוא קצת טריקי כי מהו דיור בהישג יד?
נחמן שי: לכן אנחנו רוצים לחזק אותו ולומר שזה דיור להשכרה ארוכת טווח ודיור להשכרה ארוכת טווח לזכאים שאין בבעלותם דירה והכנסתם נמוכה, וזה יהיה בשכר דירה מופחת המתחשב בהכנסת הזכאים.
נחמן שי: זכאים אנחנו מגדירים מה הם.
נחמן שי: לסעיף תוספת השישית, סעיף 62(א), דיור בר השגה וכן הלאה, סעיף 5(א), במקום דמי השכירות ביחידת דיור שהיא דיור בהישג יד לא יעלו, דמי השכירות לא יעלו בתקופת השכירות הראשונה על דמי השכירות המשתלמים משוכר מרצון.
<תומר רוזנר: זאת ההצעה הקיימת.
נחמן שי: במקום זה אנחנו רוצים לתקן לדמי השכירות לא יעלו על שבעים אחוזים משכר הדירה המשתלמים משוכר מרצון למשכיר מרצון בעד שכירות של יחידת דיור לפי גודלה ומיקומה באותו אזור.
<רוני טיסל: יושבת ראש הוועדה אמרה שהסתייגויות שלא אומרים, כאילו עומדים עליהן.
<רוני טיסל: יש הסתייגות שלא אמרת לעניין ההגדרה של שכר דירה מופחת לזכאים.
<תומר רוזנר: מה שאתה לא אומר, זה נשאר.
נחמן שי: את מדברת על סעיף 26.
נחמן שי: הוא נשאר.
נחמן שי: יש כאן הסתייגות נוספת ואני יודע שהיא הוזכרה אבל אני רוצה לחזור ולחזק אותה לגבי אתרי כרייה וחציבה.
מירי רגב: דיברה על זה תמי.
נחמן שי: אני מחזק את זה.
נחמן שי: לדעתנו זה תרגיל כדי להכשיר את שדה באר.