GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: היא לא אומרת כן והיא לא אומרת לא.
<תומר רוזנר: אם את אומרת שהתכנית חייבת להיות תואמת, הוועדה המקומית לא תוכל לעשות את זה כי התכנית הכוללנית שותקת.
<קריאה: אם היא שותקת, סימן שהיא מוכנה שהוועדה המקומית תקבל החלטות לפי מיטב הבנתה.
תמר זנדברג: אבל הוועדה המקומית לא יכולה לסתור.
תמר זנדברג: זה לשון ההסתייגות והנימוק הוא שבפער הזה יכולות להיכנס סטיות שתהיינה משמעותיות.
תמר זנדברג: אנחנו עדיין בסעיף 25(4).
תמר זנדברג: דנו בשאלה - אם אני לא טועה, ממש באחד הדיונים האחרונים בוועדה - האם תכנית מבחינת שטחי הציבור שבה נותנת מענה לצרכים שעולים ממנה.
תמר זנדברג: בסעיף הבא, שזה סעיף שאני מבקשת להוסיף אותו, סעיף קטן (6), מדובר כאן על תכניות שאמנם – או שכן או שלא – לא נותנות מענה לכל הצרכים שעולים מאותה תכנית אבל יש להם השפעה שחורגת מעבר לתכנית הזאת ומשפיעה או על שטחים, מגורים, שכנים וכולי או שטחים סובבים שהם לא נובעים מהתכנית עצמה אבל מייצרים השפעה חורגת.
תמר זנדברג: ההצעה כאן היא לתת למתכנן המחוז – במצבים כאלה לעלות דרגה – להכריז שלתכנית יש השפעות כאלה, השפעות רחבות או חורגות מעבר למרחב התכנון המקומי ואז תכנית כזאת תידון בוועדה המחוזית.
<בינת שוורץ: שיהיה ברור שעכשיו אם לדעת המהנדס, חוות הדעת שלו קובעת שזה לא נותן מענה גם לשטח התכנית וגם לסביבתה, לא ניתן לאשר את התכנית בכלל.
<בינת שוורץ: את רוצה שזה יעלה לוועדה המקומית.
<תומר רוזנר: לא, היא אומרת משהו אחר.
<תומר רוזנר: היא מדברת על מצבים בהם נגיד ועדה מקומית תמקם בכוונה אזור תעשייה כבדה בגבול שלה וזה ישפיע על שכונות המגורים.
תמר זנדברג: זה לא משפיע על התכנית המאושרת, כרגע זה לא עונה על הצרכים, אבל זה כן משפיע ואנחנו גם יודעים שיש ערים סמוכות ויכול להיות שזה לא באותו שטח של ועדה מקומית.
מירי רגב: אני לא רואה בזה בעיה.
תמר זנדברג: במצב כזה, זאת השפעה מחוזית שיכולה להיות, במיוחד בחלוקה המוניציפלית.
מירי רגב: אני לא רואה בעיה.
מירי רגב: בינת, את רוצה להשיב על זה?
<בינת שוורץ: יש כאן רעיון שבו למתכנן המחוז תהיה אפשרות לקבוע סמכויות.
<בינת שוורץ: אני אומרת שניתן לו סמכויות לקבוע גם מהי תכנית בסמכות מקומית.
<בינת שוורץ: זה לשבש כאן את כל ההיגיון של החוק.
<תומר רוזנר: זה רעיון לא רע.
מירי רגב: זה יהיה רעיון לא רע אחרי שנמנה את תומר לפקיד יערות.
תמר זנדברג: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאין לו אינטרס סתם ככה לעשות.
תמר זנדברג: הוא מתכנן מחוז.
תמר זנדברג: הוא לא המתכנן של העיר הסמוכה.
<בינת שוורץ: גם לו יש אינטרסים סתם כך, גם הוא בן אדם, גם הוא רב עם ראש העיר לפעמים.
<תומר רוזנר: איך את מונעת את מה שמדברים עליו?
<בינת שוורץ: אמרנו שהרשות הגובלת מקבלת הודעה והוא יכול לבוא ולהתנגד ולהגיש ערר.
תמר זנדברג: אבל זה לא ברמת ההתנגדויות ברמה של רשות גובלת שהתושבים שלה מושפעים בגלל שיש עשן או משהו כזה.
תמר זנדברג: מדובר כאן על כך שצרכי התכנית, ההשפעה שלה היא לא רק, ואנחנו ביקשנו לקבוע שיינתן מענה במסגרת התכנית לכל הצרכים העולים ממנה.
תמר זנדברג: הנקודה היא שיש צרכים שחורגים ממנה שגם הם נוצרים בגלל קיומה של התכנית החדשה הזאת אלא שהם לא במסגרת שטח גבולות התכנית הזאת.
<תומר רוזנר: זה לא משנה.
<תומר רוזנר: לזה הוא יכול להתייחס.
<תומר רוזנר: בסביבתה, זה גם יכול להיות בסביבה שהיא לא דווקא בתחום המוניציפלי.
מירי רגב: סעיף 27.
תמר זנדברג: סעיף 27 הוא בעצם סעיף שמפרט את הסמכויות החדשות של הוועדות המקומיות.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר בפתיח, לפני שאנחנו בכלל נכנסים לכל הסעיפים האלה, שאני באופן עקרוני במקור תומכת בשינוי הסמכויות הזה שבעצם חל בין הוועדות המחוזיות לוועדות המקומיות.
תמר זנדברג: המצב הקיים היום היה מצב אבסורדי לפיו כל תוספת בנייה של בניין בלב תל אביב וכל בניין שנבנה ברמת אביב ג' הלך לוועדה המחוזית ושם הוא נתון לאישור של ראש עיריית רמת גן וכולי וכולי.
תמר זנדברג: עם זאת, אני אומרת למה עוד רגע אני מציגה כמה וכמה הסתייגויות שמטרתן דווקא להגביל את הסמכויות של הוועדות המקומיות ולשים להן כל מיני סייגים וזה בגלל כמה דברים.
תמר זנדברג: קודם כל, כמובן שהסמכות הזאת היא לא מוגבלת והיא צריכה להיות מאוזנת.
תמר זנדברג: דבר שני, בגלל המבנה המיוחד של השלטון המקומי בישראל, יש לו שני מאפיינים כאשר האחד הוא שרשות מקומית היא דבר מוניציפלי סטטוטורי ולא תמיד הוא דבר באמת מרחבי או סביבתי כמו במקרה של גוש דן עם הגבולות הגובלים, ומה ההשפעה של תכנית בבת ים על חולון כאשר בכל עיר נוצרת איזושהי תחרות בין העיריות והתחרות הזאת, יש לה גם משמעות כלכלית.
תמר זנדברג: הרבה מההסתייגויות בסעיף זה נוגעות לנקודה שצריך להגביל את התמריץ לרשות מקומית לתכנן תכניות, תוספות בנייה והחרגות למיניהן שיענו על צורך כלכלי ולא על האינטרס הציבורי במטרה לגבות עוד ארנונה מעסקים, במטרה להגדיל שטחי מגורים.
תמר זנדברג: כאן אני נכנסת לסעיף הראשון והוא להגביל את הסמכות של ועדה מקומית עצמאית מיוחדת לא לתת להם יכולת של הרחבה של קווי הבניין מעבר למה שוועדה מקומית רגילה יכולה לעשות.
<תומר רוזנר: את לפני פסקה (1)?
<תומר רוזנר: זה מתייחס לכל הסמכויות.
<תומר רוזנר: זה מתייחס לכלל הסמכויות של הוועדות המקומיות.
<תומר רוזנר: זה לא קשור לקווי בניין.
<תומר רוזנר: זה מתייחס לכל הסמכויות שמופיעות.
תמר זנדברג: נתתי דוגמה.
מירי רגב: אם תתחילו לענות על כל הסתייגות, לא נסיים.
<תומר רוזנר: היא מציגה משהו שונה מכפי שכתוב ולכן רצינו להבין.
תמר זנדברג: לא הצגתי משהו שלא כתוב.
<תומר רוזנר: את אמרת רק ועדה עצמאית ומיוחדת.
תמר זנדברג: כן, אבל זה בעצם מחזיר את הסמכויות של עצמאית ומיוחדת לסמכויות של ועדה מקומית רגילה.
<תומר רוזנר: מה שאת מציעה כאן זה שבעצם כל הסמכויות המורחבות של כל הוועדות המקומיות, כולן, יוגבלו כך שזה לא יהיה יותר מעשרה אחוזים.
<תומר רוזנר: כל תכנית שהן עושות, תוגבל ולא משנה מה יש בה.
<קארין טלמור: להחמיר את מה שיש בה.
<קארין טלמור: את רוצה רק של ועדה מקומית רגילה?
תמר זנדברג: אני רוצה להגביל את הסמכות של ועדה מקומית עצמאית ומיוחדת.
תמר זנדברג: את הסמכויות העודפות.
<תומר רוזנר: זה לא בסעיף הזה אלא זה בסעיפים הבאים.
<תומר רוזנר: מה עם הסעיף הזה?
<קארין טלמור: לפי מה שכתבת, זה על כולן, גם על מקומית וגם על הוועדות.
<קארין טלמור: את אומרת לחלופין, ועדה מקומית עצמאית ומיוחדת.
<תומר רוזנר: את מה שהיא אומרת, תעבירי ל-(א)(1).
תמר זנדברג: יש כאן שלושה סעיפים שאני מבקשת למחוק – סעיפים (1)(א), (1)(ב) ו-(1)(ג).
תמר זנדברג: אני ב-(ב) ו-(ג).
תמר זנדברג: אני מבקשת לבטל את הסמכות של ועדה מקומית לעשות שינוי ייעוד מצורכי ציבור לתוואי דרך ולתשתית.
תמר זנדברג: אני חושבת שיש כאן איזשהו תמריץ או פתח – אני לא יודעת איך לקרוא לזה – לוועדה מקומית לעשות שינויים.
<קארין טלמור: אני מחפשת את הפסקה עליה את מדברת.
תמר זנדברג: כרגע אני בסעיף (1)(ב) ו-(ג).
תמר זנדברג: (1)(א) זה מה שאמרתם כרגע.
<בינת שוורץ: את בסעיף 27(1).
<תומר רוזנר: זה מה שאמרנו עם עשרה אחוזים.
תמר זנדברג: אני כרגע מדברת על (ב) ו-(ג).
<בינת שוורץ: את מדברת על צורכי ציבור.
תמר זנדברג: עכשיו אני מדברת על צורכי ציבור שזה (ב) ו-(ג).
תמר זנדברג: זה לא מה שאמרת כרגע עם הסמכויות של ועדה עצמאית?
<תומר רוזנר: לא, זה ברישא.
<תומר רוזנר: את ביקשת להוסיף בפתח הסעיף סעיף שמגביל את כל הסמכויות של הוועדות המקומיות לעשרה אחוזים מהשטח של העיר או 250 דונם.
<תומר רוזנר: סעיף (א) הוא סעיף שמדבר על תכניות איחוד וחלוקה.
<תומר רוזנר: זה כבר פירוט של הסמכויות.
תמר זנדברג: אני חשבתי שאיחוד וחלוקה, קווי בניין, תוספת קומות וכל הדברים האלה, הם ב-(א).
תמר זנדברג: על זה דיברנו כרגע.
תמר זנדברג: ביקשתי להשוות את הסמכויות של כל הוועדות.
<קארין טלמור: את רוצה לבטל את (1)(א) של הוועדה המקומית.
<קארין טלמור: בעצם את לא רוצה לבטל אותם אלא את רוצה שכל הסמכויות שנתונות לוועדה מקומית עצמאית וועדה מקומית עצמאית מיוחדת, בעצם יינתנו לכל הוועדות.
<תומר רוזנר: או להפך.
<תומר רוזנר: היא רוצה שלא יינתנו סמכויות עודפות.
<תומר רוזנר: היא רוצה לבטל את סעיף (א)(1) ו-(א)(2).
<תומר רוזנר: סעיף 27(1)(א) זה תיקון של פסקה (1) בסעיף 62א(א).
<תומר רוזנר: עכשיו אנחנו בסמכויות ספציפיות.
<תומר רוזנר: לגבי פסקה (א), זה ענייני איחוד וחלוקה.
<תומר רוזנר: ואת מבקשת לבטל את התיקון.
<תומר רוזנר: את רוצה לנמק את זה או לא?
תמר זנדברג: חשבתי שנימקתי את זה, אבל אם אתה אומר שלא נימקתי, אני אנמק שוב.
<תומר רוזנר: את לא חייבת.
מירי רגב: תנמקי במליאה.
<תומר רוזנר: את משאירה את זה?
תמר זנדברג: אני משאירה את זה.
תמר זנדברג: עכשיו אני ב-(ב) ו-(ג).
<תומר רוזנר: זה צורכי ציבור.
תמר זנדברג: צורכי ציבור ואני מבקשת להוציא מצורכי ציבור גם את שינוי הייעוד לתוואי דרך וגם את התשתית.
תמר זנדברג: זאת אומרת, לא יהיה בסמכות ועדה מקומית לשנות ייעוד מצורך ציבור או שבעצם לא יוגדר כצורך ציבור לא תוואי דרך ולא מתקן תשתית.
דוד ביטן: כל הזמן רצים לוועדה המחוזית.
תמר זנדברג: על דברים כאלה של דרך ותשתית, כן.
דוד ביטן: זה חלק מהשימושים הציבוריים.
מירי רגב: יש לך עוד המון חומר ואת צריכה להספיק עד 5:00 ואני נותנת לך הארכה עד 5:15 כי איחרתי.
תמר זנדברג: אני בסעיף הבא, בסעיף (ח), פסקה 10.
תמר זנדברג: זה סעיף שמטרתו לשנות ייעוד שטח חקלאי לתחנת דלק.
תמר זנדברג: אני מבקשת לבטל אותו.
<תומר רוזנר: רק את הנושא של החקלאי, נכון?
תמר זנדברג: בסעיף קטן (17).
תמר זנדברג: כאן אני מבקשת להגביל את הסמכות של ועדה מקומית להגדיל את השטיח המותר לבנייה לתשתיות ממה שמופיע היום.
<תומר רוזנר: היום אין הגבלה.
תמר זנדברג: אני מבקשת להגביל אותו ל-25 אחוזים.
תמר זנדברג: לסעיף (19).
תמר זנדברג: זה סעיף שאני מבקשת להוסיף לו.
תמר זנדברג: אני אקריא את הסעיף.
תמר זנדברג: "קביעת שימוש של חלק מיחידות הדיור להשכרה בהישג יד לזכאים בשכר דירה מופחת, המתחשב בהכנסת הזכאים.
תמר זנדברג: לעניין זה – "שכר דירה מופחת" – מחיר מופחת ממחיר של דירה דומה באותו אזור לפי קביעת שמאי הוועדה המקומית.
תמר זנדברג: "זכאים" – מי שעומד בתנאים שקבעה הרשות המקומית שבשטחה התכנית ובלבד שהם תנאים ענייניים המבוססים על אמידת צרכים שערכה הרשות ושאושרו על ידי שר הפנים.
תמר זנדברג: שר הפנים יקבע בתוך שישה חודשים מיום אישור חוק זה, לאחר היוועצות במרכז השלטון המקומי, תקנות למימוש הוראה זו ובכלל זה הוראות לגבי מנגנון הקצאת הדירות, פיקוח על כך שהדירות משמשות לייעודן וכל הוראה אחרת הנדרשת למימוש סעיף זה".
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 27(2).
תמר זנדברג: אנחנו ממשיכים בסייגים לסמכותה של ועדה מקומית.
<תומר רוזנר: עכשיו אלה ועדות עצמאיות וועדות עצמאיות מיוחדות.
תמר זנדברג: אם כך, אני לא אקריא את כל הסעיפים כי הם רשומים לפניכם אלא אני אומר באופן כללי שהמטרה היא להגביל את הסמכויות של הוועדות – הוועדה המקומית העצמאית והוועדה העצמאית המיוחדת – מחריגה באחוזי בנייה מאוד גבוהים שניתנו לה באופן שיכולים לשנות את המרקם העירוני הקיים.
תמר זנדברג: אחוזי הבנייה האלה מאפשרים ממש להפוך בנייה נמוכה לבנייה גבוהה, כאשר בנייה גבוהה כזאת – אני מזכירה לכם – היא מרוקנת מתוכן את האפשרות לדיור בהישג יד החל מגובה מסוים מכיוון שקשה מאוד לתחזק את הבניינים האלה.
תמר זנדברג: אלה דברים שהם חורגים מדברים שאמורים להיות בסמכות ועדה מקומית בלבד.
תמר זנדברג: ועדה מקומית, שוב, המטרה שלנו הייתה שוועדה מקומית תוכל שתהיה לה סמכות שתשרת את תושבי העיר ואת תושבי האזור אבל יש חשש שיהיה תמריץ להגדיל אחוזי בנייה יותר מדי, להגיע לנפחי בנייה שישנו לגמרי את המרקם העירוני באופן שישפיע השפעה או על המטרופולין או הוא יהיה מנוגד לאינטרס הציבורי, אבל עדיין בגלל שבסמכות הוועדה – והיא ועדה דווקא חזקה – היא תוכל לעשות את הדברים האלה באופן שהוא לא רצוי, שלא היינו רוצים בו והוא בניגוד לאינטרס הציבורי.
מירי רגב: בתוך הסעיף הזה את מגבילה הגבלות שונות, מתוך הרציונל הכללי של הנושא שאת מציגה.
תמר זנדברג: אני בסעיף 27(2)(א)(1)(4).
תמר זנדברג: גם כאן אני מבקשת להוציא את ההגדרה של תשתית מצורכי ציבור.
תמר זנדברג: בנוסף, אני מבקשת לקבע את השטחים הפתוחים ואת השטחים שמיועדים למבני ציבור כך שאי אפשר יהיה לשנות את הייעוד שלהם.
תמר זנדברג: אי אפשר יהיה להקטין אותם ולבנות עליהם משהו אחר.
תמר זנדברג: אני ממשיכה לפסקה (5) שגם היא כוללת הגדרה מאוד רחבה של המונח צורכי ציבור.
תמר זנדברג: אני מבקשת שגם שימושים לצורכי ציבור, אם הם מבונים, ועדה מקומית לא תוכל לבנות אותם על שטח ציבורי פתוח.
תמר זנדברג: אני ממשיכה לסעיף (8).
תמר זנדברג: בסעיף (8) אני מבקשת שלא לאפשר בשימושים לתעסוקה לשים סייג או חריג, כפי שנקרא לזה, כך שאי אפשר יהיה להמיר אותם לתעשייה כבדה ותעשייה שיש לה השפעות סביבתיות כמו זיהום אוויר, זיהום קרקע וכולי.
תמר זנדברג: אני עוברת לפסקה (10).
<קריאה: עירוב שימושים.
תמר זנדברג: זה כביכול במסווה של עירוב שימושים.
תמר זנדברג: לא כל שימוש עונה להגדרה של עירוב שימושים.
תמר זנדברג: אנחנו בעד עירוב שימושים אבל נשאלת השאלה.
תמר זנדברג: תומר, בסעיף הזה דנו על האפשרות להוסיף דיור בר השגה?
<תומר רוזנר: זה קשור לזה.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה בא לאפשר לוועדה המקומית, כדי שתוכל לבנות מבני ציבור חדשים, להוסיף להם שטחים מסחריים או מניבים.
<תומר רוזנר: הדוגמה שניתנת כל הזמן היא הדוגמה שרוצים לבנות מתנ"ס ולעשות קומת מסחר למטה כדי שתממן את הבנייה.
תמר זנדברג: במסווה של צורך ציבור, אנחנו מוסיפים משהו שהוא לא צורך ציבור אבל הוא בא על חשבון הצורך הציבורי.
<תומר רוזנר: לא על חשבון.
<תומר רוזנר: כתוספת.
תמר זנדברג: בסדר, תוספת, אבל אתה יודע שהאינטרס הציבורי הוא שמחלק זכויות בנייה והוא קובע למה.
תמר זנדברג: שוב, השאלה אם אנחנו קובעים מנגנון מימון בדבר הזה או שאנחנו מבקשים לייעד לצורך ציבורי את מה שלצורך ציבורי.
תמר זנדברג: לסעיף (11).
תמר זנדברג: אני מבקשת שהיעדים שיהיו בסמכות ועדה מקומית לקבוע יהיו צורכי ציבור מובהקים כמו למשל מבני ציבור, שטח ציבורי פתוח או הקמת מקלט ציבורי.
<קארין טלמור: במקום כל היעדים.
<קארין טלמור: יש לך עוד התייחסות לסעיף הזה.
<קארין טלמור: את רוצה שזה יהיה חמישים אחוזים לפחות.
מירי רגב: אני מציעה לקבל החלטה.
מירי רגב: היא הרי תדבר בדיון במליאה.
מירי רגב: גם אם היא אמרה כאן דברים וחלק מהדברים שכתובים כאן היא לא אמרה אבל היא לא אמרה לנו שהיא מבטלת אותם – מבחינתנו זה עולה למליאה.
מירי רגב: לא צריך לשאול אותה על כל דבר למה היא מתייחסת ולמה לא.
מירי רגב: היא מתייחסת כאן ואנחנו יוצאים מתוך הבנה שמה שהיא לא אמרה לנו למחוק, או אין תיאום בינינו לבין אותו גורם מציג, הוא מציג את זה במליאה.
תמר זנדברג: לכן הגשנו את ההסתייגויות בכתב.
מירי רגב: כנראה שיש כאן הבנה שצריך להקריא כל מילה אבל אומרים את עיקרי הדברים והמרכזיים שמפריעים.
מירי רגב: הם מגישים הכול בכתב ואומרים שמה שמתואם – להוריד, ומה שלא מתואם – זה עולה למליאה.
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 27(2)(א2)(4)(א).
תמר זנדברג: הסעיף הזה בא להחליף את המצב שקיים היום, ותקנו אותי אם אני טועה, לפיו ועדה מקומית יכולה לקבל את ההסמכה המיוחדת רק אם יש תכנית כוללנית בתוקף לעשר שנים.
תמר זנדברג: אני מבקשת בסעיף הזה להחזיר את המצב אל כנו.
תמר זנדברג: ההסמכה תוכל להיות רק אם יש תכנית כוללנית בתוקף של עשר שנים לפחות.
<תומר רוזנר: לכל היותר.
תמר זנדברג: לכל היותר.
תמר זנדברג: לפסקה (5).
תמר זנדברג: בפסקה זו יש חריגים לפיהם ועדה מקומית תהיה מוסמכת לחרוג מתכנית כוללנית.
תמר זנדברג: אני מציעה לבטל את הסייגים האלה ולחזור למצב בו ועדה מקומית מוסמכת רק בהתאם לתכנית כוללנית.
תמר זנדברג: לסעיף 62(ב).
תמר זנדברג: "ועדה מקומית עצמאית מיוחדת תוסמך לאשר תכניות פינוי-בינוי ותכניות במתחם להתחדשות עירונית".
מירי רגב: באיזה עמוד זה?
מירי רגב: אני לא רואה את זה.
תמר זנדברג: אני לא מוצאת את זה.
מירי רגב: זה לא מופיע.
מירי רגב: אני רואה שאחרי 27 יש את 28א ו-63(ב).
תמר זנדברג: אני מבקשת להוסיף את ההסתייגות הזאת.
מירי רגב: היא יכולה?
תמר זנדברג: לא הגשתי אותה בכתב, אבל אני אנמק אותה עכשיו.
תמר זנדברג: סעיף 62(ב) מאפשר לוועדה מקומית עצמאית מיוחדת לאשר תכניות פינוי-בינוי ותכניות התחדשות עירונית.
תמר זנדברג: אני מבקשת להשאיר את הסמכות הזאת ספציפית בתכניות האלה בידי הוועדה המחוזית.
<תומר רוזנר: את בעצם מבקשת לבטל את הסעיף.
תמר זנדברג: אני מבקשת לבטל את הסעיף.
תמר זנדברג: הניסיון הקצר המצטבר שקיים בתכניות פינוי-בינוי ומתחמים להתחדשות עירונית מראה – יכול להיות שהם חוטאים למטרה המקורית של התחדשות עירונית אמיתית והם הופכים להיות מתחמים של הריסה ובנייה של פרויקט חדש הרבה פעמים במקום שיכונים או במקום רקמה עירונית קיימת.
תמר זנדברג: מדובר בתוספת גדולה מאוד של יחידות דיור.
תמר זנדברג: הרבה פעמים מדובר בעסקאות קומבינציה שמניבות אחוזי בנייה שעל מנת שתהיה להם כדאיות כלכלית, הן מניבות רווח גדול מאוד ליזם.
תמר זנדברג: הן מייצרות סימן קריאה לכך שהן לא מייצרות דיור מוזל או מופחת, בטח אם לא נקבע הוראות מיוחדות בחוק הזה או בחוקים אחרים שעושות זאת.
תמר זנדברג: הרבה פעמים הן מוסיפות מגדלים ומשנות באופן מאוד מאוד חורג את המרקם העירוני.
תמר זנדברג: לא מדובר בתוספות קטנות בתוך מרקם עירוני קיים.
תמר זנדברג: לכן אני חושבת שבמתחמים כאלה שהם מתחמים לאומיים שהם תחת הכרזה לאומית גם במקרה של התחדשות עירונית וגם פינוי-בינוי, צריך לעלות קומה ואי אפשר להשאיר את זה רק ללחצים על הוועדה המקומית ולאינטרס של היזם, בטח אם אנחנו כאן – בוועדה הזאת, בחוק הזה וגם בחוקים אחרים – נייצר ידיעה ברורה שבאמת מדובר במחיר מוזל או בדיור ציבורי או במשהו שנותן איזושהי תועלת ציבורית.
תמר זנדברג: 62(א)(ז) היה עם הרשות הממשלתית או חברה ממשלתית.
תמר זנדברג: אם כך, אני עוברת לסעיף 28א.
מירי רגב: יש דברים שהם יותר חשובים לך ואני מציעה לך לדבר עליהם קודם לפני שתסיימי את השעה שניתנה לך.
מירי רגב: בזמן שיישאר לך תדברי כאן ואת היתר תאמרי במליאה.
מירי רגב: את יכולה גם ללכת לפי הסדר.
מירי רגב: איך שאת רוצה, הזמן הוא שלך.
תמר זנדברג: לסעיף 28א.
תמר זנדברג: אני מבקשת להוסיף סעיף קטן (ה) כפי שרשום כאן ולא אקריא אותו.
תמר זנדברג: לסעיף 29(2).
תמר זנדברג: אני מבקשת לשלול מחברה ממשלתית ליזום תכנית תשתית לאומית.
תמר זנדברג: לסעיף 31.
תמר זנדברג: זה סעיף שדנו בו רבות ואפילו מתוקפו תומר קיבל את ההסמכה שלו כפקיד היערות.
תמר זנדברג: אני מבקשת לשים סייג שאלא אם לפקיד היערות קוראים תומר רוזנר, סעיף 31 בטל.
תמר זנדברג: זה עוד אחד מהסעיפים עליו דיברנו בוועדה כמה פעמים.
תמר זנדברג: אני רואה שיש כאן איזשהו תקדים מסוכן בכמה סעיפים בחוק הזה לפיהם אם הפקיד הממשלתי, הרשות או מה שלא יהיה לא עומדת באחד מתפקידי, חובותיה, לא חשוב כרגע למה, מתבטל שיקול דעתה, מתבטלת סמכותה ויש טייס אוטומטי שממשיך הלאה.
תמר זנדברג: אני חושבת שזאת טעות ואני חושבת שבכל זאת מטרתנו לייעל את עבודת הרשויות אבל מטרתנו לא לשפוך את התינוק עם המים ולא לשכוח שהרשויות הציבוריות בסופו של דבר מייצגות את האינטרס הציבורי וגם כאשר הן מתעכבות ואפילו מתרשלות רחמנא ליצלן, זה לא אומר שהאינטרס הציבורי שהן מייצגות צריך להיות מופקע מהן כי הן מייצגות את הציבור ויש כאן סכנה.
תמר זנדברג: שוב, כמו שדיברנו קודם, אנחנו לא נותנים את הסמכות הזאת בשום מקום אחר, לא בדיור ציבורי, לא בזכאות לביטוח לאומי, אנחנו לא נותנים לאזרח אוטומטית את הזכויות שלו אם הרשות התרשלה.
תמר זנדברג: אותו דבר צריך להיות ההפך.
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 33.
תמר זנדברג: תיקון סעיף 85(ב)(1) לחוק העיקרי.
תמר זנדברג: על כך ניהלנו בוועדה דיון די ארוך.
תמר זנדברג: לשון הסעיף מדברת על חלק משמעותי ממרחב התכנון המקומי ואני ביקשתי בהסתייגות לפרט מה זה נקרא חלק משמעותי, להגדיר אותו ולספק לו הגדרה והרי היא לפניכם.
תמר זנדברג: אני מניחה שאין צורך לפרט.
תמר זנדברג: לסעיף 34.
תמר זנדברג: גם על הסעיף הזה ניהלנו דיון בוועדה.
תמר זנדברג: אני לא אקריא את הסעיף אבל אני מבקשת לבטל אותו.
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 35.
מירי רגב: את נותנת נוסח במקום הקיים.
תמר זנדברג: אני רוצה להסביר את הרציונל של הסעיף.
תמר זנדברג: זה סעיף שמבקש – גם דנו יחסית ארוכות בוועדה – לתת ליושב ראש הוועדה המקומית סמכות להחליט לבדו בהפקדה של תכנית מצומצמת.
תמר זנדברג: אנחנו בוועדה חשבנו שאין סבירות לתת לאדם אחד בלבד את הסמכות הזאת.
תמר זנדברג: אני לא אקריא את ההצעה שלנו אבל אני מציעה כאן כמה סייגים.
תמר זנדברג: לחילופין, אם אפשר להגדיל את הסמכות הזאת, לפחות שתהיה ועדת שניים או שלושה.
תמר זנדברג: לחילופין, ועדת שניים שזה יושב ראש הוועדה ונציג האופוזיציה, לחילופין ועדת שלושה שזה יושב ראש הוועדה, נציג קואליציה ונציג אופוזיציה.
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 37 אותו אני מבקשת לבטל.
תמר זנדברג: היום לשר יש סמכות שלפי הנוהג, בדרך כלל, הוא מאציל אותו ליושב ראש ועדה מחוזית כדי לקבוע איזו תכנית טעונה אישורו.
תמר זנדברג: הסעיף הזה מציע לשלול את הסמכות הזאת.
תמר זנדברג: אני מציעה להחזיר את שיקול הדעת הזה.
תמר זנדברג: אני חושבת שמדובר בעוד תחנה, עוד בקרה שיש בה כדי לצמצם טעויות כך שלא תגיע תכנית שהיא לא מספיק אפויה.
תמר זנדברג: האמת, זה לא ברור לי כי בסופו של דבר זה בשיקול הדעת כיום שהוא מאציל אותה ליושב ראש ועדה מחוזית כך שבעצם הענקנו כאן עוד איזושהי תחנה שהייתה עד היום בשיקול דעת.
תמר זנדברג: לא ברור לי רציונל הסעיף, למה בעצם לשלול את שיקול הדעת הזה ולהמשיך הלאה על טייס אוטומטי.
תמר זנדברג: לסעיף 38.
תמר זנדברג: אני מבקשת להשאיר את זכות הערעור לשני חברי ועדה שיוכלו לערער לוועדה המחוזית.
<בינת שוורץ: את רוצה את האפשרות של הדיון הנוסף?
<בינת שוורץ: 38 זה כל העניין של קציבת מועדים.
<בינת שוורץ: אז יש מקום מסוים בו אומרים שלא יהיה דיון נוסף.
תמר זנדברג: מבטלים את זכות הערעור.
תמר זנדברג: אני רוצה להחזיר אותה.
תמר זנדברג: אם כך, בגלל קוצר הזמן, אני רוצה לדבר על שני דברים.
תמר זנדברג: אני בסעיף 40, סעיף שמדבר על הפרטת הרישוי.
תמר זנדברג: למעשה הסעיף מבטל את שיקול הדעת של הוועדה המקומית בהוצאת היתר בנייה ומעביר את כולו לרשות רישוי.
<תומר רוזנר: עם מכון בקרה.
תמר זנדברג: דרך מכון בקרה.
<תומר רוזנר: רשות רישוי זה של העירייה.
תמר זנדברג: ומכון בקרה?
<תומר רוזנר: פרטי.
תמר זנדברג: זה אחד מהשניים.
<תומר רוזנר: התהליך שהממשלה מציעה הוא תהליך שבעצם רשות הרישוי בודקת את הבקשה בבדיקה ראשונית ואחר כך מכון הבקרה שהוא גוף פרטי בודק את מה שקרוי תקן הבנייה.
תמר זנדברג: שיקול הדעת עובר לרשות הרישוי ומכון הבקרה אמור.
<כרמית יוליס: במצב הקיים היום זה רק רשות רישוי בלי מכון בקרה.
תמר זנדברג: נכון, אבל היום שיקול הדעת נמצא אצל הוועדה המקומית.
<עו"ד כרמית יוליס: לעניין היתרים, לא.
תמר זנדברג: מה המצב היום?
<קארין טלמור: רשות הרישוי היא זו שנותנת את ההיתרים.
תמר זנדברג: רשות הרישוי נותנת את ההיתרים, אבל אצל מי שיקול הדעת להוציא היתר בנייה?
<תומר רוזנר: היום בחוק הקיים יש אפשרות – מר ביטן העלה את זה באחד הדיונים – וברשויות מסוימות מנצלים את האפשרות שקיימת בחוק הקיים שההחלטה על מתן היתרים תהיה בידי הוועדה המקומית.
תמר זנדברג: אני עוברת לסעיף 41.
<קארין טלמור: לא כתבת על כך שזה עובר מהוועדה המקומית לרשות הרישוי.
<קארין טלמור: דיברת על מכון הבקרה.
<קארין טלמור: את רוצה הסתייגות נוספת לתת את האפשרות להעביר מהוועדה המקומית.
תמר זנדברג: לסעיף 41.
תמר זנדברג: אני לא אקריא את כל הניסוחים המוצעים, אלא אומר שמה שאני רוצה לייצר הבחנה בין אזורים לפיתוח לבין שטחים לשימור ושטחים פתוחים בהליכי רישוי מקוצרים, ולקבוע שהסעיף הזה לא יחול ביחס לשטחים המוגדרים שטחים לשימור או שטחים פתוחים.
תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס לדבר אחד שהוא סעיף 145ג.
תמר זנדברג: במקום להסמיך את השר לבד לקבוע את סוגי העבודות שיקבלו פטור מהיתר, להעביר את זה לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה.
תמר זנדברג: נראה לי שאני אעצור כאן, לפני 41א.
מירי רגב: על כל השאר את מתכוונת לדבר במליאה.
מירי רגב: ולהצביע עליהם במליאה.
מירי רגב: אוטומטית, אם היא מצביעה על זה במליאה, ברור שזה גם בוועדה.
תמר זנדברג: מבחינתי.
תמר זנדברג: כל השאר, אני מבקשת לנמק במליאה ולהצביע גם בוועדה וגם במליאה.
דב חנין: גברתי, לוחות הזמנים שנקבעו, יהיה לנו גם דיון המשך מחר בבוקר.
מירי רגב: זה כבר חולק מבחינת האנשים שמדברים.
מירי רגב: נתנו לכולם שלושה ימים במקום לעשות את זה ביום אחד.
מירי רגב: הוספנו את היום במקום אתמול עד הלילה.
דב חנין: אני ער לכך.
דב חנין: יש נושא – אנחנו משתפים אותך בהתלבטות כדי שנהיה גם שקופים וגם נהיה יעילים - בו רבים מחברי הכנסת רוצים להסתייג.
דב חנין: אפשר לעשות את זה בצורה כזאת שכל אחד יסתייג, עכשיו תמר תסתייג ואחר כך אני אסתייג ומחר יהיו לך עוד כמה שיסתייגו.
דב חנין: כל הנושא של דיור בר השגה.
דב חנין: אני מציע שנסכם באופן ג'נטלמני בינינו שכולנו, כל מי שרוצה להסתייג בדבר הזה, נרכז את זה ברבע שעה מחר, נגיד לכולם, לכל מי שרוצה להסתייג בנושא הזה, שהוא מוזמן להגיע כדי שלא נחזור האחד על דברי השני.
דב חנין: הרי המטרה היא לא לעשות כאן איזו מלחמת התשה.
מירי רגב: מי שדיבר, דיבר.
דב חנין: ברור אבל מי שעוד לא דיבר.
תמר זנדברג: לא דיברו הרבה.
מירי רגב: לכל השאר אין הסתייגויות על העניין הזה.
מירי רגב: היחידי שיש לו הסתייגות בנושא דיור בר השגה, חוץ מכם, זה זבולון קלפה והוא מתנגד ליעדים של מינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: הוא דואג לבית היהודי, לאורי אריאל, ואני לא אתן את זה.
מירי רגב: מינהל מקרקעי ישראל, יהיו לו יעדים והוא יעמוד בהם.
דב חנין: זאת הסתייגות מכיוון אחר.
מירי רגב: זאת הסתייגות מכיוון אחר, כך שאני לא רואה עם זה בעיה.
מירי רגב: לא אכפת לי שתמר תצטרף אליך עכשיו ונרחיב עוד קצת את הזמן היום להסתייגויות על דיור בר השגה, כי לא אורי מקלב ולא חמד עמאר, לא דוד צור ולא נחמן שי הגישו.
דב חנין: נחמן שי כן הגיש.
מירי רגב: אבל נחמן שי אמר שהוא לא רוצה לדבר כאן אלא הוא רוצה לדבר חצי שעה על דברים נקודתיים וגם חצי שעה זה יותר מדי.
מירי רגב: בהתחלה הוא אמר לי רבע שעה.
דב חנין: מתי נחמן שי אמור לדבר?
מירי רגב: תסגרו את זה אתו.
מירי רגב: הוא אמר שבאופן עקרוני העבודה מצטרפת להסתייגויות שלכם.
מירי רגב: אם היא מצטרפת להסתייגויות שלכם, תשאלו אותו אם הוא מוכן שבחצי שעה שלו אתם תדברו כולכם על דיור בר השגה.
דב חנין: אז כולנו נחסוך גם זמן וגם חזרות מיותרות.
מירי רגב: עכשיו אנחנו עוברים להסתייגויות שלך.
מירי רגב: יש לי כאן בעיה כי יש כאן הרבה קבצים.
דב חנין: אני אומר לך לפי מה אני הולך.
נחמן ידבר מ-12: בבקשה.
דב חנין: גברתי יושבת הראש, אני לא אתחיל לפי סדר.
מירי רגב: אנחנו חייבים לעקוב אחריך.
דב חנין: ההסתייגויות שלנו נמצאות בחמישה קבצים שונים ואני מתחיל בהסתייגויות שהכותרת שלהן היא הסתייגויות סיעת חד"ש, קבוצה אחת.
דב חנין: ההסתייגויות הקודמות להסתייגות בקבוצה הזאת שאני מתחיל בהן, דומות בעיקרן לאלה שכבר נומקו על ידי חברת הכנסת זנדברג ואנחנו מצטרפים להנמקותיה.
מירי רגב: סיעת מרצ אמרה שזאת רק סיעת העבודה.
תמר זנדברג: עבודה ו-ש"ס.
דב חנין: אנחנו מצטרפים לעניין זה להנמקות של חברת הכנסת זנדברג.
דב חנין: אני מגיע להסתייגות שהיא הסתייגות לסעיף 41.
מירי רגב: אתה מתכוון להוספת סעיפים 45(1)(א) עד 45(1)(ד)?
<קרן גלעד: בקובץ הראשון יש הסתייגות שבזמנו אמרנו שזה כבר הוסדר ולכן חברת הכנסת זנדברג ירדה ממנה, לסעיף 48.
דב חנין: עוד לא הגעתי לזה.
<קרן גלעד: זה בקובץ הראשון.
דב חנין: אבל עוד לא הגעתי לזה.
דב חנין: אני בקובץ הראשון אבל אני בהסתייגות לסעיף 41.
דב חנין: אנחנו מציעים להוסיף בסעיף הזה את המלים "אם הבקשה להיתר טעונה אישור גורם מאשר כמשמעותו בסעיף 158יח(ג) – ניתן אישור או חוות דעת של גורם מאשר כאמור".
דב חנין: הסעיף מפרט הוראות שונות בנוגע לרישוי בדרך מקוצרת וקובע כי כאשר רשות מקומית מחליטה כי בקשה להיתר תואמת את התכניות וההנחיות המרחביות, עליה ליתן את ההיתר בהתקיים כמה תנאים ובכללם אישור של מכון בקרה.
דב חנין: מכון בקרה מעסיק בקרים מורשים לעניין גורמים מאשרים וכאן העוקץ של ההסתייגות שלנו – רשות הטבע והגנים ורשות העתיקות, הן גורם מאשר אך בשל ייחודיות ההיתרים הניתנים על ידן נקבע בסעיף 158יח(ג) כי מכון בקרה לא יעסיק בקר מורשה לעניין החיקוקים עליהם מופקדות רשויות אלה.
דב חנין: לאור האמור, יש לקבוע בסעיף 145ב(3)(א) כי רשות מקומית לא תיתן היתר אם לא ניתן אישור או חוות דעת של גורם מאשר כמשמעותו בסעיף 158יח(ג).