GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל רוסו: כמו שאת אומרת, הסוגים האלה נדרשים, רק הם צריכים להיות בתמהיל נכון.
מירי רגב: אתה בעד להכניס לסעיף המטרה - -
<ערן ניצן: הממשלה מייצרת עמדה משותפת.
<ערן ניצן: אני מציע שלא - -
מירי רגב: ערן, לא סותמים פה את הפה לממשלה.
<ערן ניצן: אנחנו לא סותמים את הפה, אנחנו רק רוצים לתאם את העמדה של הממשלה.
מירי רגב: מותר לו להגיד עמדה שונה.
<ערן ניצן: הוא לא אדם פרטי.
<ערן ניצן: הוא עובד ממשלה.
מירי רגב: עובד ממשלה שמייצג את מינהל מקרקעי ישראל.
תמר זנדברג: מי קובע את עמדת הממשלה?
<קריאה: הממשלה.
<ערן ניצן: למינהל מקרקעי ישראל אין סמכות להגיד פה שזה מקובל על המנהל שלו.
<אייל רוסו: לא אמרתי שזה מקובל, אמרתי - -
<ערן ניצן: יש דיון בממשלה.
<ערן ניצן: זכותנו לקיים דיון בתוך הממשלה.
איציק שמולי: זאת פעם ראשונה בשבילך שיש רק נציג אחד בדיונים שמביע?
<אייל רוסו: אני לא אומר שזה מקובל.
<אייל רוסו: בירכתי על החוק איך שהוא בהתחלה.
<אייל רוסו: אמרתי שצריך לחשוב על התמהילים הנכונים ביצירת החוק.
יפעת קריב: אני רוצה להודות לוועדה על קיום הדיון ועל הבאת החוק.
יפעת קריב: אני יודעת על הלחץ שאת נמצאת בו, יושבת-ראש הוועדה.
יפעת קריב: אני רוצה להודות לצוות המקצועי באוצר וגם לשר האוצר.
יפעת קריב: זה גם עלה מאוד חזק בדיונים קודמים.
יפעת קריב: אמרנו במצע של "יש עתיד" שנעשה את זה.
יפעת קריב: אנחנו עושים את זה, אנחנו לא מחכים ומדברים.
תמר זנדברג: אנחנו מנסים לברר מי כתב את הפרק הזה במצע שלכם.
תמר זנדברג: זה פרק מצוין במצע.
יפעת קריב: הסעיף הזה הוא סעיף מאוד משמעותי ומאוד חשוב.
יפעת קריב: המטרה של החוק, וכל הזמן צריך לזכור את זה, זה להגביר את ההיצע של הדיור בישראל.
יפעת קריב: זה דבר חשוב מעין כמותו.
יפעת קריב: אנחנו כל הזמן נחזור ונצטרך להזכיר לעצמנו מה המטרה.
יפעת קריב: בעיני, יושבת הראש, ככל שנסרבל ונכניס יותר בירוקרטיה, יותר סעיפים, ככל שהחוק הזה יהפוך להיות חוק עב כרס, היצע הדיור בישראל לא יגדל.
יפעת קריב: אנחנו צריכים לזכור כל הזמן מה אנחנו עושים.
יפעת קריב: אם נוסיף לעצמנו עוד חסמים ועוד בירוקרטיות, למה לעשות את הצעת החוק הזאת?
יפעת קריב: הצעת החוק צריכה להיות מהירה, קלילה, ברורה וצריכה להגדיל את היצע הדירות במדינת ישראל.
יפעת קריב: אני חושבת שמה שהיה כתוב מהתחלה, שזה הסדרים מיוחדים לתכנון מתחמים מועדפים לדיור ולהסדרת זמינותם, לשם צריך להתכוונן.
יפעת קריב: ככל שנוסיף יותר סעיפים אנחנו - -
מירי רגב: את מוסיפה פה את המילים "להגדלת היצע הדיור"?
יפעת קריב: אני מתייחסת למה שרשום בשחור.
מירי רגב: את לא מציעה להוסיף את הגדלת היצע הדיור.
יפעת קריב: אני לא מוסיפה.
מירי רגב: את רק אמרת את זה.
מירי רגב: את לא רוצה להוסיף את זה.
יפעת קריב: אני אומרת שמספיק מה שרשום בשחור, בלי למכירה ולהשכרה, בלי כל הפירוט הזה.
יפעת קריב: אני מפחדת שכל הפירוט הזה ישים לנו יותר מידי מקלות בגלגלים, יכניס אותנו לבירוקרטיה.
יפעת קריב: כשאנחנו מתחילים לפרט את האחוזים זה לוקח אותנו למקום של מי זה שיגיד לנו אם זה 10% או 20% או 30% בשלב הזה.
יפעת קריב: בסעיף הזה צריך להיזהר, כי אנחנו יכולים לסרבל, להכניס את עצמנו לבירוקרטיה כך שהגדלת היצע הדירות לא תקרה.
<ויקי וענונו: זה יוכיח שאתם עושים משהו?
<ויקי וענונו: השאלה למי להגדיל.
<ויקי וענונו: מה שכרגע מירי הציעה זה שייכללו כל האנשים שאין להם דירות.
<ויקי וענונו: אולי פעם אחת במשך 65 שנה תוכיחו שאתם עושים משהו.
יפעת קריב: ויקי, זאת מטרת החוק, לכן אנחנו עושים אותו.
<ויקי וענונו: מה היא מטרת החוק בשבילך?
<ויקי וענונו: איפה את שמה את המטרה הזאת?
איציק שמולי: מה שאמרת, חברת הכנסת קריב, הוא דבר שלא יכול להיאמר בהקשר של המצב שבו נמצא משבר הדיור.
איציק שמולי: יש לי חדשות בשבילך ובשביל כולם.
איציק שמולי: כמעט כל חוק כולל בתוכו אלמנט של פטרונות ואלמנט של סרבול.
יפעת קריב: בוא נקל על עצמנו פעם.
תמר זנדברג: אם את רוצה להקל לא צריך את החוק הזה.
איציק שמולי: אם נצא מתוך הנחה שנעשה חוק יפה ופשוט שבתוכו אין כמעט שום דבר, אז מבחינה דקלרטיבית זה יהיה מאוד מאוד יפה, מבחינה מעשית זה לא יפתור שום בעיה.
איציק שמולי: במצב היום חסרות - כל אחד והמספר שלו - 100 אלף דירות, כשמחירה של דירה בישראל הוא כמעט 1.3 מיליון שקל.
איציק שמולי: עצם ההנחה שרק כללי ההיצע והביקוש יפתרו את הבעיה ואת מצב החירום היא פשוט לא נכונה.
איציק שמולי: את יודעת מה, זה משקף היטב ובדיוק את מה שקורה בשוויון בנטל ואת מה שקורה בדיור.
איציק שמולי: יש פער אדיר בין האופן שבו אתם נחושים בהודעות בתקשורת לטפל במשבר, לבין מה שקורה בפועל.
איציק שמולי: שר האוצר מדבר על טיפול אגרסיבי בבעיה, אבל כשמגיעים בסופו של דבר לנוסח החוק, מתברר שהאגרסיביות נותרת רק בהודעות לתקשורת ובמסיבות העיתונאים.
איציק שמולי: אם את חושבת שנעשה פה חוק שיטפל רק באלמנט התכנון שיגדיל את ההיצע, אז לאנשים כמו ויקי לא יהיה דיור, בטח לא בשנים הקרובות.
איציק שמולי: לא רק לויקי, גם לאנשים בדיור הציבורי ולזוגות צעירים.
מירי רגב: מעמד הביניים.
מירי רגב: זוגות צעירים ששניהם עובדים ולא מסוגלים לקנות או לשכור דירה.
איציק שמולי: אם, לשיטתכם, הולכים אך ורק לפי כללי ההיצע והביקוש ולא תהיה התערבות יותר אגרסיבית בשוק שתכניס גם אלמנט של סבסוד, אז עד שאנשים ממעמד הבינים ובוודאי מהדיור הציבורי יוכלו לגור במגדלי הפאר שאתם הולכים להקים יעברו שנים רבות.
איציק שמולי: את הדבר הזה אי אפשר להעלים.
איציק שמולי: אני מברך אותך שקיים פה הדיור הציבורי, אבל יכול להיות שצריכה להיות פה התייחסות גם לדיור בר השגה במטרות של החוק.
<ערן ניצן: יש פער בין התפישות שהוועדה מנסה לייצר, מצד אחד, ובין מה שהממשלה מנסה לקדם, מצד שני.
<ערן ניצן: אני לא חושב שכותרת החוק - לא התיימרנו לכתוב אותה ככזאת והיא גם לא כזאת - היא פתרון בעיות הדיור במדינת ישראל.
<ערן ניצן: פירט הממונה על התקציבים שורה שלמה של צעדים.
<ערן ניצן: זה חלק מהם.
<ערן ניצן: אנחנו מבקשים להקים מוסד תכנון.
<ערן ניצן: אם הוועדה תנסה לכפות דרך מוסד התכנון הזה את פתרון הדיור הציבורי, את פתרון הדיור להשכרה, בסופו של דבר יצא שכרנו בהפסדנו.
<ערן ניצן: בסוף, לצערה של הוועדה, היא לא באמת שולטת בתהליך.
<ערן ניצן: היא מייצרת קונסטרוקציה.
<ערן ניצן: אם תייצר קונסטרוקציה שתכביד עליה את כל תפישת העולם ואת כל הרצונות והמאוויים, הקונסטרוקציה לא תוכל לממש שום דבר.
איציק שמולי: אתה יודע מה הבעיה?
איציק שמולי: שאומרים לנו בוד"לים, בחוק הדיור שזה לא המקום.
תמר זנדברג: בדיוק, קונסטרוקציה יש.
יפעת קריב: הוועדה לא צריכה להכביד.
תמר זנדברג: היא באמת לא צריכה להכביד, לכן לא צריך ותמ"ל כי יש וד"ל.
<ערן ניצן: העלתה חברת הכנסת קריב הצעה שאנחנו בהחלט מוכנים לבוא ולשקול.
<ערן ניצן: כמובן שאנחנו נוסיף שאנחנו רוצים היצע, אנחנו רוצים דירות והמטרה של החוק היא להגדיל את היצע הדירות.
<ערן ניצן: זה כלי אגרסיבי זמני.
<ערן ניצן: צריך להוסיף דירות למשק הזה.
<ערן ניצן: לא נוכל באמצעות הכלי הזה לאכוף את כל תפישת העולם שלנו.
<ערן ניצן: יהיה לנו גם קשה לאכוף את תפישת עולמה של הוועדה.
<ערן ניצן: גם הוועדה, יחד עם המשלה, מבינה שחסרות בישראל דירות.
<ערן ניצן: זו הסיבה שיש מיליון 300.
<ערן ניצן: הסברנו שאין ועדה ואין היום קונסטרוקציה בישראל שיודעת לקדם את פרויקט תל השומר, את פרויקט סירקין.
<ערן ניצן: אם אנחנו רוצים שם עשרות אלפי יחידות דיור אפשר לחכות 7 שנים לוועדת המחוזית.
<ערן ניצן: אני אראה לך איך נראית הוועדה המחוזית וכמה שנים זה ייקח.
<ערן ניצן: אלה דברים שאומר משרד הפנים, אלה לא דברים חדשים.
<ערן ניצן: אם אנחנו מבקשים לייצר קונסטרוקציה שאולי תצליח לעשות את זה בשנתיים, אולי תגדיל עשרות אלפי יחידות דיור במרכז הארץ - -
תמר זנדברג: מה עם 300 אלף היחידות המתוכננות שאושרו?
יפעת קריב: זאת המטרה.
מירי רגב: את העלית את זה.
מירי רגב: בעקבות הבקשה שלך ביקשתי שיוצג לוועדה כמה תכנונים יש.
<ערן ניצן: רק לגבי הסיפא, ברשותך.
<ערן ניצן: מה אומרת הוועדה?
<ערן ניצן: אתם ומוסדות התכנון שיוצרים לא יודעים לאזן.
<ערן ניצן: אנחנו נקבע לכם שצריך להיות איזון.
<ערן ניצן: אנחנו חושבים שהאנשים שיושבים בוועדה הם אנשים בעלי אחריות באותה מידה - -
מירי רגב: הגענו למצב הזה כי הם היו בעלי אחריות.
איציק שמולי: שהוכיחו את עצמם עד היום.
<ערן ניצן: היא הנותנת.
<ערן ניצן: הגענו למצב הזה בגלל שהוועדה מנסה להגן עליו.
<ערן ניצן: הגענו למצב הזה בגלל המבינים הקיימים היום בוועדות המחוזיות.
<ערן ניצן: אותו אנחנו מנסים לפרוץ, אותו אנחנו מנסים לשנות.
<ערן ניצן: אנחנו אומרים שהטענה או הדקלרציה - -
איציק שמולי: אתה אומר שעד היום פשוט לא נתנו לכם לפתור את הבעיה, שאתם מאוד מאוד רציתם להוריד את המחירים, רק לא יכולתם.
איציק שמולי: איזה שטויות.
מירי רגב: זאת התשובה של הממשלה.
<אריאל וכסלר: חוק התכנון והבנייה 1965 עשה את כל הדברים הנפלאים שאנחנו רואים סביבנו, לרבות הבניין המהמם הזה.
<אריאל וכסלר: הוא לא כולל בתוכו סעיף מטרות.
<אריאל וכסלר: הוא לא מתחיל עם סעיף מטרות.
<אריאל וכסלר: עובדה שהוא הצליח לעשות את כל הדברים האלה לא רע.
תמר זנדברג: למה צריך עוד חוקים אם הוא עשה לא רע?
<אריאל וכסלר: אני מזכיר לכולם שהתכנית למתחם מועדף, בשונה מכל ארסנל התכניות שקיים, החל מתמ"א, תמ"ם, תכנית מפורטת וכו', מתחיל בממשלה.
<אריאל וכסלר: הוא לא יכול להתחיל דיונים לפני שהמשלה קובעת שהתכנית הזאת תעבור למוסד התכנון הזה.
<אריאל וכסלר: בתור פקידים אנחנו סומכים על הממשלה, שיש בה לא מעט איזונים ויודעת מתי נכון לקדם, איפה ומה.
<תומר רוזנר: אנחנו יודעים שכשהמדינה הייתה זקוקה לפרויקטים מהירים – נתת את הדוגמה של מתחם תל השומר, סירקין - - מדוע אתה חושב שהמועצה הארצית לא יכולה לקדם את הפרויקטים האלה במסגרת תכנית מתאר ארצית?
<ערן ניצן: אני מניח שלא השתתפת בדיון במועצה ארצית.
<ערן ניצן: מועצה ארצית לא מקדמת תכניות, תומר.
<ערן ניצן: אין לה שום יכולת, שום רצון וגם שום סיבה לקדם תכנית.
<ערן ניצן: זה לא התפקיד של המועצה הארצית.
<אריאל וכסלר: התפקיד של המועצה הארצית זה תכנון מתארי.
<תומר רוזנר: אני יודע שאת המתקן למסתננים אישרו ב-10 חודשים.
מירי רגב: כל הבה"דים של צה"ל עוברים היום לנגב.
<ערן ניצן: תמ"אות.
מירי רגב: תלמדו מצה"ל איך לוקחים פרויקטים.
מירי רגב: אם יש לכם בעיה בתל השומר וסירקין, נבנה משהו ייעודי לתל השומר וסירקין.
מירי רגב: הפער בינינו ובין הממשלה בנושא המטרה הוא בכך שהממשלה לא הציגה מטרה, היא הציגה אמצעי.
מירי רגב: כל עוד אין במטרה היבטים חברתיים החוק הזה לא עובר.
מירי רגב: אמרתי את זה מראש, אני חוזרת ואומרת.
מירי רגב: זה פער מאוד גדול בינינו ובין הממשלה.
מירי רגב: אם תבואו עם תשובות על זה עוד השבוע מצוין, אם לא, אנחנו נשב על זה כשנשב על כל הפערים.
<ערן ניצן: זאת החלטת הממשלה.
<ערן ניצן: אנחנו מוכנים לנסות ולהעמיס את סעיף המטרות במטרה של הגדלת היצע הדיור.
מירי רגב: אין לי בעיה שתקבלו את הצעתה של חברת הכנסת יפעת קריב מ"יש עתיד" להגדלת זמינות הדיור, אבל הוועדה, שזאת אני, קובעת את עמדתה יחד עם היועץ המשפטי.
מירי רגב: עמדת הוועדה היא להוסיף את ששת הסעיפים האלה.
מירי רגב: אם אתם רוצים להוסיף כסעיף 7 את הצעתה של חברת הכנסת יפעת קריב אני מאמצת את זה בברכה.
<תומר רוזנר: זה מופיע בסעיף 1.
מירי רגב: בזה סיכמתי את סעיף המטרה.
מירי רגב: הפערים בינינו לממשלה הם גדולים.
מירי רגב: סעיף המטרה יהיה חייב להשתנות.
מירי רגב: אנחנו עוברים להקראה של סעיף 2 ו-3 ולהתייחסויות של חברי הכנסת והגורמים שנרשמו.
<אלי רוזנפלד: הגדרות ופרשנות 2.
<אלי רוזנפלד: (א) בחוק זה – "הוועדה", "הוועדה למתחמים מועדפים לדיור" – הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור שהוקמה לפי סעיף 5; "ועדת המשנה להתנגדויות" – ועדת המשנה להתנגדויות שהוקמה לפי סעיף 6; "ועדת הערר" – כמשמעותה בסעיף 12א לחוק התכנון; "החברה הממשלתית לדיור להשכרה" – החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוקמה מכוח החלטת ממשלה מס' 770 מיום ה' בחשוון התשע"ד (9 באוקטובר 2013); "חוק מקרקעי ציבור" – חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א – 1981; "חוק רשות מקרקעי ישראל" – חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך – 1960; "חוק התכנון" – חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965; "חוקר" – כהגדרתו בסעיף 107א(א) לחוק התכנון והבנייה; "יישוב מיעוטים" – כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959; , "מבנה ציבור" – מבנה לשימושים ציבוריים לצורכי חינוך, תרבות, דת, רווחה ושירותים חברתיים, בריאות, ספורט, מקלט ומחסה ציבורי, מיתקן משטרתי ותחנה לכיבוי אש, וכן מבנה של המדינה, של רשות שהוקמה על פי חוק, של רשות מקומית או של ועדה מקומית, המשמש כל אחת מאלה במילוי תפקידיה; "מועצת מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מינהל התכנון" – מינהל התכנון במשרד הפנים;
בחוק יסוד: "מתחם מועדף לדיור" – מתחם מועדף לדיור שהוכרז בצו לפי סעיף 3; "קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל" – קרקע אשר 80% או יותר ממנה הם מקרקעי ישראל; "רשות מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "תכנית מועדפת לדיור" – תכנית החלה במתחם מועדף לדיור, שהוכנה והוגשה לפי הוראות סעיף 9, הכוללת הוראות להקמת 500 יחידות דיור לפחות וכן הוראות כאמור בסעיף 4; "תמ"א 35" – תכנית מיתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור מס' 35; "תשריט לצורכי רישום" – תכנית לצורכי רישום בפנקסי המקרקעין, כמשמעותה לפי פקודת המדידות.
בחוק יסוד: (ב) לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו בחוק התכנון, זולת אם משתמע אחרת.
פרק ב': הכרזה על מתחם 3.
פרק ב': (א) הממשלה או ועדת שרים שמינתה לעניין זה רשאים מועדף לדיור להכריז בצו על קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל או על קרקע ביישוב מיעוטים, כעל מתחם מועדף לדיור.
פרק ב': (ב) הכרזה לפי סעיף קטן (א) תינתן לפי המלצת מנהל מינהל התכנון לאחר ששוכנע כי ניתן לתכנן באותה קרקע 500 יחידות לפחות.
מירי רגב: אני מבינה שלא הקראת את ההערות של הוועדה.
מירי רגב: זה אומר שאתם לא מסכימים בשלב זה לכלום.
מירי רגב: נא להקריא את תוספת הוועדה, כפי שאנחנו מציעים אותה, לפני שנעבור להתייחסויות.
מירי רגב: יש לנו פה הערות לגבי מבני ציבור, שהם לא הכניסו, תחנות רכבת, אוטובוסים, מוסדות קהילתיים, בתי חולים, מרפאות ומתקני מים וביוב.
מירי רגב: יש לנו הערה לגבי תכנית מועדפת לדיור.
מירי רגב: 500 יחידות דיור זה מספר קטן מידי שאינו תואם את ההצהרות כשמדובר בפרויקטים גדולים.
מירי רגב: אנחנו מדברים על פרויקטים גדולים של מינימום 1000, בדיוק כמו שעשינו בוד"לים.
מירי רגב: לאור העובדה כי בימים אלה מבקש מינהל התכנון לערוך שינויים בתמ"א 35, ראוי כי המחוקק יגביל את ההפניה אל תמ"א 35 כנוסחה היום.
מירי רגב: בנוגע לתשריט לצורכי רישום אנחנו מציעים להוסיף הגדרות של השכרה לטווח ארוך, השכרה לטווח ארוך במחיר מופחת, מכירה במחיר מופחת ודיור ציבורי.
מירי רגב: אנחנו רוצים הכרזה על מתחום מועדף לדיור.
מירי רגב: א', מקובל עלינו.
מירי רגב: ב', מוצע לקבוע מספר יחידות קטן יותר כי לא נגיע בחיים ל-500 יחידות דיור ליישוב מיעוטים.
מירי רגב: זה אומר שיישוב מיעוטים יוצא באופן אוטומטי מהתכנית.
מירי רגב: זה בסדר להגדיר את זה במטרה ולדבר על יישוב מיעוטים.
מירי רגב: יאיר לפיד בא ודיבר על יישוב מיעוטים.
מירי רגב: אני לא ראיתי עדיין יישוב מיעוטים שאנחנו הולכים לטפל בו ב-500.
מירי רגב: כמו שבוד"לים עשינו 100 יחידות דיור ליישוב מיעוטים, גם בפרויקט הזה אפשר ללכת על 100 לגבי יישוב מיעוטים, כי אנחנו רוצים ללכת לקראת יישובי מיעוטים, מה גם שבינת שוורץ אמורה להציג עוד במושב הזה את התמ"א הכוללת, כיצד אנחנו הולכים ומטפלים ביישובי מיעוטים לאור כל בעיות התכנון והבנייה וחריגי הבנייה של אותם חיילים משוחררים שבאים ובונים באופן לא חוקי.
מירי רגב: זה לגבי הנושא של יישוב מיעוטים.
מירי רגב: את סעיף (ג) אנחנו מבקשים להוסיף כחלק מההכרזה על מתחם מועדף לדיור ציבורי, עם האחוזים של כמה ייבנה מכל תחום שאנחנו מוסיפים במטרות.
מירי רגב: רוני, נא להקריא את זה.
<רוני טיסר: (ג) בהחלטה כאמור ייקבע מספר יחידות הדיור המזערי שייעדו לכל אחת מן המטרות המפורטות להלן, אשר לא יפחת מן השיעור המפורט לצד כל מטרת מסך יחידות הדיור בתחום התכנית: דירות להשכרה לטווח ארוך – 10% דירות להשכרה לטווח ארוך במחיר מופחת – 20% דירות לדיור ציבורי – 20% דירות למכירה במחיר מופחת – 10% דירות קטנות – 20% (ד) על אף האמור בסעיף קטן (ג), נקבע שיעור הדירות הקטנות בתחום התכנית, ניתן לייעדן, כולן או חלקן, לאחת המטרות האחרות כאמור באותו סעיף קטן ; ייועדו דירות קטנות לאחת המטרות האמורות יופחת מהשיעור המזערי הנדרש לאותה מטרה שיעור הדירות הקטנות שיועד לה כאמור.
מירי רגב: אנחנו מיישמים כאן את הוראות החוק.
מירי רגב: ברגע שאמרנו במטרות החוק שאנחנו רוצים דיור ציבורי, איך נעקוב שאכן ה"ויפללה" והשיווק וכל אחד מהגורמים אכן פעלו לפי זה?
מירי רגב: אנחנו אומרים שזה האחוז.
מירי רגב: תיכף נגיע גם למחיר.
מירי רגב: אנחנו נגזרת.
מירי רגב: יש מטרה.
מירי רגב: אנחנו גוזרים מהמטרה את האמצעי להשגת המטרה.
מירי רגב: אנחנו אומרים במטרה שאנחנו רוצים x אחוזים מכל סוג של דיור שייבנה על קרקע דרך החברה הזאת שנקראת דירה להשכיר.
מירי רגב: עוד לא ראינו שום מטרה של דירה להשכיר בתוך המטרות.
מירי רגב: אלה האחוזים שאנחנו רוצים לראות במטרה.
<גיל קנה- איזנשטיין: למה צריך דירה להשכיר?
<ערן ניצן: את נציגת ממשלה.
<גיל קנה- איזנשטיין: אני לא נציגת ממשלה פה, אני נציגת ועד עובדים.
מירי רגב: אנחנו בעד העובדים.
מירי רגב: כל מי שרוצה מופיע בפני הוועדה.
מירי רגב: אין לך מושג כמה פערים היו בחוק התכנון והבנייה בין משרדי הממשלה שסגרנו אחר כך ביניהם.
<ערן ניצן: זה לא משרד.
<ערן ניצן: היא ועד עובדים.
מירי רגב: מותר לה לדבר.
<גיל קנה- איזנשטיין: בנושא תכנון ובנייה?
מירי רגב: מותר לה לדבר על מי שהיא רוצה.
<ערן ניצן: ועד העובדים הוא לא הגוף המוסמך לדון בנושא תכנון ובנייה בחקיקה.
נחמן שי: לאט לאט אני אומר לך.
נחמן שי: אתה לא מנהל את הוועדה הזאת.
נחמן שי: זאת כבר הפעם השנייה שאתה סותם פה פיות לאנשים.
נחמן שי: לאט לאט.
<כרמית יוליס: יש לנו תקנון ממשלה.
מירי רגב: תפנה לנציבות שירות המדינה.
<כרמית יוליס: אתם מחויבים לתקנון הממשלה?
<תומר רוזנר: לגבי הדברים שנאמרו פה אני מבקש שיהיה ברור שהוועדה הזאת איננה עובדת אצל הממשלה.
<תומר רוזנר: אם נציגים שונים של הממשלה חושבים שיש להם טענות נגד נציגים אחרים של הממשלה, שיפתרו את זה בביתם, לא פה בוועדה.
<תומר רוזנר: לא להעיר לנציגים שמדברים פה.
<תומר רוזנר: אם יש לך טענות, תפנה לנציבות שירות המדינה.
<תומר רוזנר: לגבי החברה הממשלתית אני חושב שחשוב שהוועדה תקבל לידיה, לעיונה את תקנון ההתאגדות של החברה הזאת על-מנת שתראה שמטרותיה הן המטרות שמדובר בהן כאן.
מירי רגב: ממשלה, נא לרשום את זה.
מירי רגב: איה, נא לרשום מטרותיה של חברה ממשלתית ואת התקנון.
<קריאה: ואת פירוט הרכב הדירקטוריון וההנהלה שלה, שלמיטב ידעתי עדיין לא הוקם.
מירי רגב: החברה תוצג כאן.
<אריאל וכסלר: זה הוקם כבר.
מירי רגב: בסדר, לא אמרנו שזה לא קיים.
<ערן ניצן: לא להגיד לפרוטוקול שזה לא הוקם.
<תומר רוזנר: אמרתי למיטב ידיעתי.
<תומר רוזנר: אני לא אחזור על ההערות שיושבת-ראש הוועדה פירטה בכישרון רב, אני רק אומר את ההסבר להערה אחת שדורשת טיפה יותר הסבר לגבי ההגדרה של מבני ציבור.
<תומר רוזנר: כיוון שהתכנית הזאת תצטרך לתת לתושבים שיגורו במקומות האלה שירותים נאותים, אנחנו סבורים שצריך להתאים את ההגדרה הזאת להגדרה של צורכי הציבור כפי שמפורטים בחוק התכנון והבנייה.
<תומר רוזנר: צריך להוסיף את תחנות האוטובוס ואת תחנות הרכבת שמן הסתם יהיו במקומות האלה או בחלקם.
<תומר רוזנר: לגבי הנושא של המשטרה.
<תומר רוזנר: זה צריך להיות תחנות משטרה, לא מתקני משטרה.
<תומר רוזנר: אנחנו לא נעשה בתי ספר לשוטרים בתוך היישובים.
<תומר רוזנר: מדובר רק בתחנות משטרה.
<תומר רוזנר: זה כמו שמופיע ב-188 ובתיקון שהצענו בחוק התכנון והבנייה לבקשת המשטרה.
<תומר רוזנר: אין צורך לשנות את זה כאן.
<תומר רוזנר: ההגדרה הזאת חשובה.
<תומר רוזנר: חשוב להתאים אותה לצרכים כפי שיהיו במקומות האלה.
נחמן שי: גברתי היושבת-ראש, אמרתי בישיבה הקודמת שהחוק הזה הוא אקט של ייאוש של הממשלה שלא מצליחה לנהל את הכלים הקיימים, אז היא ממציאה כלים חדשים.
נחמן שי: לא רק שהיא ממציאה כלים חדשים - -
נחמן שי: לא מוכרחים ללכת כל הזמן בקו של הממשלה, אפשר גם להפעיל שיקול דעת.
נחמן שי: אתם יכולים לקבל פה כמה דוגמאות בחדר מאנשים שאמנם נבחרו פוליטית במקום אחד, אבל הם מרשים לעצמם להגדיל ראש כשהם יושבים פה בכנסת.
נחמן שי: הם חושבים עוד כמה דברים חוץ מאשר - - החוק הזה עוקף את הפקקים, שזה יפה, אבל אין ברירה, צריך לעבוד עם הפקקים, אי אפשר לא לעבוד עם הפקקים.
נחמן שי: המחשבה שאפשר להחליף את מינהל מקרקעי ישראל בגוף חדש שאולי יעשה יותר טוב, אולי לא יעשה יותר טוב, היא מחשבה רעה.
נחמן שי: אני אומר לך, ידידי, שהיא תיכשל.
נחמן שי: אנחנו ניפגש בעוד שנתיים שלוש בכנסת הזאת – כולנו נהיה בריאים, ברוך השם- ואתה תראה שאתה תביא עוד איזה משהו חדש.
נחמן שי: אתה תמציא אותו, כי לא תהיה לך ברירה.
נחמן שי: יש לך את הכלים הקיימים, תפעיל אותם, תייעל אותם.
נחמן שי: לפני 3,4 שנים רצו לעשות רפורמה.
נחמן שי: לקחו את מינהל מקרקעי ישראל, קרעו אותו לגזרים, שינו אותו, בנו אותו מחדש, הוא עומד מוכן.
נחמן שי: עכשיו אתם אומרים: עזבו אותו, נזרוק אותו הצידה, נביא משהו חדש.
נחמן שי: אתם מקימים חברה ממשלתית שמתמודדת עם המינהל על אותם דברים.
<ערן ניצן: זאת לא הצעת חוק של חברה ממשלתית.
נחמן שי: יש פה חברה ממשלתית.
<כרמית יוליס: מה זה רלוונטי בכלל?
<ערן ניצן: אל הגוף הזה גם המינהל מופנה.
<כרמית יוליס: גם לה הסמכויות.
נחמן שי: אתם מגבילים את שני הגופים האלה, אתם נותנים להם סמכויות שוות.
נחמן שי: אתם אפילו יוצרים תחרות ביניהם.
נחמן שי: יהיו סיטואציות שאנשים יבחרו איפה הם רוצים לטפל באדמות שלהם, האם דרך המינהל או דרך החברה הזאת.
נחמן שי: תצטרך להסביר לי אחר כך למה.
נחמן שי: אני אומר לך שזה מה שעולה מתוך החוק.
נחמן שי: אתם רוצים לעקוף את עובדי המדינה.
נחמן שי: אתם מחליטים פה שלא יהיו יועצים שיבואו מעובדי מדינה.
<ערן ניצן: הממשלה מחליטה מי עושה מה.
נחמן שי: מה רע בעובדי מדינה?
<ערן ניצן: כתוב בחוק שהממשלה מחליטה מי עושה מה.
נחמן שי: אני לא אכנס לכל הפרטים.
נחמן שי: יש גוף ששמו מינהל מקרקעי ישראל.
נחמן שי: הוא באמת בעייתי, אבל הוא מורכב מ-600 עובדים שעושים את עבודתם במלוא יכולתם המקצועית.
נחמן שי: הם ייעלו אותה מאוד.
נחמן שי: הם ימשיכו לייעל אותה אם תעבדו איתם.
נחמן שי: אתם זורקים אותם בשולי הדרך ואומרים: בואו נקים משהו חדש.
נחמן שי: אתם שותלים דברים חדשים במקום דברים קיימים מבלי להסביר מה רע בדברים הקיימים.
נחמן שי: לא ניתן לפגוע בעובדים במדינת ישראל.
נחמן שי: תרשום לך את 8 המילים האלו.
נחמן שי: כל ההמצאות האלו של יועצים, קבלנים, קבלני משנה.
נחמן שי: עובדי קבלן זה שטויות.
נחמן שי: צריך עובדים מאורגנים, מקומות עבודה מאורגנים וזכויות ששמורות לעובדים שעובדים בהם.
נחמן שי: זה מה שאתה צריך לשנן לעצמך.
<ניר אנגרט: הערה לגבי הנושא של הכרזה על מתחם מועדף לדיור.
<ניר אנגרט: ההצעה שלנו היא בסעיף קטן (ב).
<ניר אנגרט: כתוב שההכרזה תינתן לפי המלצת מנהל או מנהלת מינהל התכנון.
<ניר אנגרט: אנחנו מציעים להוסיף את המילים "לאחר התייעצות עם המועצה הארצית".
<ניר אנגרט: המועצה הארצית נוקטת בשיטה הזאת במספר רב של מקרים.
<ניר אנגרט: רק לדוגמה, במועצה הארצית האחרונה נדונו מתחמים להקמה של טורבינות רוח, אנרגיה ירוקה.
<ניר אנגרט: באו מספר מתחמים, קיבלו ברכת הדרך של המועצה הארצית.
<ניר אנגרט: הצפי היה שלגבי אותם מתחמים יהיה אור ירוק והם יקודמו במהירות בוועדות התכנון.
<ניר אנגרט: ההרכב של המועצה הארצית הוא הרכב מאוזן ורחב, לכן אנחנו לא חושבים שייגרם נזק מהתייעצות עם המועצה הארצית.
<ניר אנגרט: זה רק יועיל לקידום התהליך ולמטרות החוק הזה.
<ניר אנגרט: זה בהקשר של תמ"א 35.
<ניר אנגרט: זו רק התייעצות, לא להיבהל.
<ניר אנגרט: בעניין של תמ"א 35 אנחנו מאוד תומכים בהערה של הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<ניר אנגרט: אנחנו רוצים לבוא ולהגיד שבמסגרת השינוי מתוכנן לפרוץ את הגבולות של המרקמים העירוניים.
<ניר אנגרט: הצעת החוק, כפי שאנחנו מבינים אותה מהמטרות, היא לחזק את העירוניות ולהרחיב בבנייה רוויה בתחומי הערים, לתת מענה למצוקת הדיור שקיימת באזור המרכז וכן הלאה.
<ניר אנגרט: זה לא תואם את השינויים שכיום עושים בתמ"א 35.
<ניר אנגרט: זה יוצר חוסר סנכרון.
<ניר אנגרט: כאן אנחנו מדברים במשהו שהוא הוראת שעה.
<ניר אנגרט: הוראת שעה ראוי להתאים למצב התכנוני הקיים כיום.
<ניר אנגרט: אנחנו מאוד תומכים בהערה של הוועדה.
איציק שמולי: שתי הערות, גברתי יושבת הראש.
איציק שמולי: הערה אחת לגבי סעיף 3(ג).
איציק שמולי: אני מברך אותך.
איציק שמולי: צריך להתעקש על התוספת הזאת.
איציק שמולי: הערה נוספת לעניין מבני ציבור.
איציק שמולי: אני רוצה לשאול את הוועדה לגבי מעונות סטודנטים, האם זה נכלל או לא נכלל במסגרת מבני ציבור.
איציק שמולי: אם כן, למה זה לא מופיע פה?
מירי רגב: נא לרשום ולענות לנו.
מירי רגב: זאת הערה חשובה.
<טל צפריר: לעניין סעיף ההגדרות.
<טל צפריר: ההגדרה של תכנית מועדפת לדיור על פי ההצעה הממשלתית היא ל-500 יחידות דיור לפחות.
<טל צפריר: הוועדה שאלה למה לא להגדיל את זה.
<טל צפריר: אני חייב לציין שגם תכנון של מתחם בן 500 יחידות דיור הוא מאוד מאוד מסובך.
<טל צפריר: נתנו את ההשוואה לתמ"א 35 ביישוב כפרי עם 500 יחידות דיור, שזה יישוב מאוד גדול.
<טל צפריר: הוא יישוב פרברי למעשה.
<טל צפריר: תכנית להרחבה ניכרת בסעיף 12 לתמ"א 35 זאת תכנית שמדברת על 200 יחידות דיור ומעלה.
<טל צפריר: תכנית של 500 היא תכנית מאוד גדולה, מאוד מורכבת, ודאי בלוח הזמנים ובכלים המקצועיים שעל פי הצעת החוק נועדו להיות לותמ"ל.
<טל צפריר: אני מבקש מהוועדה לשקול את ההערה שלה.
<טל צפריר: 500 זה הרבה.
<טל צפריר: לגבי תמ"א 35.
<טל צפריר: אני רואה איזה שהוא קושי ביישום של עמדת הוועדה.
<טל צפריר: תכנית היא דין.
<טל צפריר: ככל דין היא מתעדכנת כל הזמן.
<טל צפריר: קשה להעתיק את התמונה לאיך היה הדין בנקודת זמן מסוימת.
<טל צפריר: הכלל הפרשני הרגיל הוא שההפניה לדין היא כנוסחו בכל זמן נתון.
<טל צפריר: אנחנו חושבים כעמדת הוועדה, שצריך להגן על תמ"א 35, ודאי בנוסחה היום.
<טל צפריר: אנחנו רואים פה קושי משפטי לעשות את זה בהערה שהצעתם.
<טל צפריר: לגבי סעיף 3.
<טל צפריר: אנחנו מבקשים שההערות של הוועדה ייכנסו כחלק מההגדרה בסעיף, זאת אומרת, ההכרזה של הממשלה או של ועדת השרים תהיה לגבי איתור עקרוני, לא לגבי תיחום גבולות מדויקים.
<טל צפריר: אלה ייקבעו על ידי מוסדות התכנון.
<טל צפריר: אנחנו מבקשים להצטרף להערת רשות הטבע והגנים, לפיה הכרזה כזאת תחייב התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
<צביקה מינץ: אני רוצה להתייחס לכל האמירות שנאמרו על ידי יוזמי התכנית שמצד אחד מדובר על מתחמים גדולים שיכולים לפעול על ידי הממשלה או גורמי הממשלה, ומצד שני הרשות המקומית שצריכה בסופו של יום ליישם את זה.
<צביקה מינץ: אני רוצה להעיר לגבי שתי הקצוות האלו.
<צביקה מינץ: קודם כל, לנושא של מבנה ציבור.
<צביקה מינץ: הרשות המקומית רואה את עצמה כמובילה מתחמים של דיור בר השגה, דיור להשכרה או כל הדברים האלה, לכן היינו רוצים שבמבני ציבור יופיעו גם הנושאים של מבנים להשכרה שהרשות תפעיל.
<צביקה מינץ: אנחנו מציעים שמעונות סטודנטים יוכלו להקים את זה ולהפעיל את זה כחלק ממבני הציבור.
<צביקה מינץ: לגבי הנושא של ההתייעצות, ההכרזה של המתחם.
<צביקה מינץ: כאן אנחנו מבקשים שמינהל התכנון יכריז או יגדיר את המתחם אחרי שהוא השתכנע, כמו שכתוב פה, והתייעץ לפני זה עם הרשות המקומית.
מירי רגב: יש לכם נציגים בוועדה, לא?
<תומר רוזנר: לא, זה לפני.
<צביקה מינץ: לפני זה, כיוון שיהיו לה הסתייגויות.
<צביקה מינץ: ייתכן שהיא תשנה את הגבולות.
<קריאה: במועצה הארצית יש להם נציגים.
מירי רגב: זאת הערה שצריך לרשום ולשקול בהמשך.
<אסף להב: אנחנו מציעים שבסעיף 3(א), בהגדרה של קרקע שעליה ניתן להכריז כקרקע מועדפת לדיור, להוסיף מתחמים שהוכרזו לאורך השנים בהחלטות ממשלה ובחקיקה כמתחמים להתחדשות עירונית.
<אריאל וכסלר: פינוי בינוי.
<אסף להב: הוספנו גם הגדרה של מתחם התחדשות עירונית, שכולל את כל המתחמים של פינוי בינוי.
<אסף להב: אנחנו מציעים להוסיף את זה כתוספת לחוק, להכריז על כל המתחמים האלה.
<אסף להב: זאת הזדמנות חד פעמית בחוק הזה להוציא משפחות - -
מירי רגב: מקובל עלי לחשוב על מתחמי פינוי בינוי.