GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד קרן: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 15 רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, בפני המנהל, או מי שהוא הסמיך לכך, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המנהל להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.
גלעד קרן: 17.
גלעד קרן: החלטת המנהל.
גלעד קרן: (א) המנהל יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 16, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 19.
גלעד קרן: (ב) החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) - (1) להטיל על המפר עיצום כספי - ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו; (2) שלא להטיל על המפר עיצום כספי - ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
גלעד קרן: (ג) בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.
גלעד קרן: (ד) לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות סעיף 16, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.
גלעד קרן: 18.
גלעד קרן: הפרה נמשכת והפרה חוזרת.
גלעד קרן: (א) בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
גלעד קרן: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה המנויה בסעיף 15 בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה, שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.
גלעד קרן: 19.
גלעד קרן: סכומים מופחתים.
גלעד קרן: (א) המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
גלעד קרן: (ב) השר, בהסכמת שר המשפטים, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהקבוע בפרק זה, ובשיעורים שיקבע.
גלעד קרן: 20.
גלעד קרן: סכום עיצום כספי.
גלעד קרן: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו בפני המנהל כאמור בסעיף 16 – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב.
גלעד קרן: הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 25 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי הוראות אותו סעיף, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
גלעד קרן: (ב) סכום העיצום הכספי יעודכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
גלעד קרן: (ג) המנהל יפרסם ברשומות הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב).
גלעד קרן: 21.
גלעד קרן: המועד לתשלום העיצום הכספי.
גלעד קרן: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 17.
גלעד קרן: 22.
גלעד קרן: הפרשי הצמדה וריבית.
גלעד קרן: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור הפרשי הצמדה וריבית כמשמעותם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בתוספת זו – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.
גלעד קרן: 23.
גלעד קרן: גבייה.
גלעד קרן: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול פקודת המסים (גביה).
גלעד קרן: 23א.
גלעד קרן: עיצום כספי על הפרה של חוק זה או חוק אחר.
גלעד קרן: על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 14 ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.
גלעד קרן: 24.
גלעד קרן: שמירת אחריות פלילית.
גלעד קרן: (א) תשלום עיצום כספי, לפי פרק זה, לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה לפי חוק זה, המהווה עבירה.
גלעד קרן: (ב) שלח המנהל למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
גלעד קרן: (ג) הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המנהל הליכים לפי פרק זה בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום, עד יום החזרתו.
גלעד קרן: 25.
גלעד קרן: ערעור על דרישת תשלום.
גלעד קרן: (א) על דרישת תשלום לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט שלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על דרישת התשלום.
גלעד קרן: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה על כך.
גלעד קרן: (ג) החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, יוחזר העיצום הכספי, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
גלעד קרן: 26.
גלעד קרן: (א) הטיל המנהל עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם באתר האינטרנט של משרד הבינוי והשיכון את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי: (1) דבר הטלת העיצום הכספי; (2) מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה; (3) סכום העיצום הכספי שהוטל; (4) אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה; (5) פרטים אודות המפר, הנוגעים לעניין; (6) שמו של המפר – אם הוא תאגיד.
גלעד קרן: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א)(6), רשאי המנהל לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
גלעד קרן: (ג) הוגש ערעור על דרישת תשלום, יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
גלעד קרן: (ד) על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המנהל פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידעוכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.
גלעד קרן: פרק ז'.
גלעד קרן: הוראות שונות.
גלעד קרן: 27.
גלעד קרן: ביצוע ותקנות.
גלעד קרן: (א) השר ממונה על ביצועה של תוספת זו, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועה.
גלעד קרן: (ב) בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), השר יתקין תקנות בעניינים אלה: (1) הוראות בעניין ניהול ואחזקה תקינה של דיור להשכרה ארוכת טווח; (2) הוראות לעניין טפסים הנדרשים לפי תוספת זו; (3) הוראות לעניין אופן הפרסום הנדרש לפי תוספת זו, לרבות פרסום באתר אינטרנט ולעניין הפרטים שיש לפרסם לפי תוספת זו; (4) הוראות לעניין מועדי הדיווח לפי תוספת זו.
גלעד קרן: 28.
גלעד קרן: תחולת התוספת.
גלעד קרן: הוראות תוספת זו יחולו על תכניות כאמור בסעיף 62א(א) (14)או 62(א1)(1א) ועל היתרים לפיהן, ועליהם בלבד.
גלעד קרן: 55א.
גלעד קרן: תיקון חוק רשות מקרקעי ישראל.
גלעד קרן: אחרי סעיף 4כב יבוא – קביעת יעדים לשיווק דירות לדיור בהישג יד.
גלעד קרן: הממשלה, או ועדת שרים מטעמה, תקבע עד לתאריך 31 במרץ בכל שנה, לפי המלצת מועצת מקרקעי ישראל, כמות מזערית של יחידות לדיור בהישג יד, שתשווק לציבור בידי רשות מקרקעי ישראל או מי שהוסמך לכך לפי חוק באותה השנה ובכלל זה בהתייחס לכל אחד מאלה – (1) יחידות דיור לשכירות ארוכת טווח; (2) יחידות דיור לשכירות במחיר מופחת, כמשמעותם בהחלטות המועצה.
גלעד קרן: בקביעתה תתייחס הממשלה ליחידות הדיור כאמור בפסקאות (1) ו-(2) שישווקו בנגב ובגליל.
גלעד קרן: (ב) לא שווקה כל הכמות המזערית לשיווק עד תום השנה שלגביה נקבעה הכמות כאמור, יועבר לקרן להתחדשות עירונית סכום המתקבל מהכפלת אמדן שווי הנחה לדירה בהישג יד במנה המתקבל מחלוקת כמות יחידות הדיור להישג יד שלא שווקו על אף שנכללו בכמות המזערית לשווק בשנה האמורה, בכמות המזערית לשיווק שנקבעה לאותה שנה.
זבולון כלפה: מה זה הקרן הזאת?
זבולון כלפה: משהו חדש?
<תומר רוזנר: בסעיף הבא מופיע מה היא עושה.
גלעד קרן: (ג) השר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת אחת לשנה ולא יאוחר מ- 30 באפריל של כל שנה על כמות יחידות הדיור בהישג יד ששווקו עד תום השנה שחלפה, על היעדים שקבעה הממשלה לפי סעיף קטן (א) לשנה בה נמסר הדיווח וכן על הסכומים שהועברו לקרן להתחדשות עירונית והפעולות שנעשו על ידה, הכנסותיה והוצאותיה בשנה שקדמה למועד הדיווח.
גלעד קרן: (ד) בסעיף זה - "קרן להתחדשות עירונית"- כמשמעותה בסעיף 2ד.
גלעד קרן: "גליל"- כהגדרתו בחוק הרשות לפיתוח הגליל, התשנ"ב-1992; "נגב" – כהגדרתו בחוק הרשות לפיתוח הנגב, התשנ"ג-1993.
גלעד קרן: "אמדן שווי הנחה לדירה בהישג יד " – התוצאה המתקבלת מהפחתת אמדן של מחיר הקרקעות לדיור בהישג יד המיועדות לשיווק בשנה פלונית מאמדן השווי לשיווק של אותן קרקעות לדיור במכרז מקרקעין לבניה רוויה למגורים, והכל על פי שומה כללית כמשמעותה בסעיף 4יז.
גלעד קרן: קרן להתחדשות עירונית.
גלעד קרן: 2ד.
גלעד קרן: (א) מוקמת בזה קרן להתחדשות עירונית במסגרת משרד הפנים/ הבינוי והשיכון/ משרד האוצר (בחוק זה - הקרן להתחדשות עירונית).
גלעד קרן: (ב) מטרות הקרן הן סיוע למיזמים שעניינם פינוי בינוי ומיזמים שעניינם חיזוק מבנים לפי תכנית המתאר הארצית לחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה, ובכלל זה סיוע בקידום מיזמים שאין בהם כדאיות כלכלית, וסיוע במערך הסברה לבעלי זכויות בתחומי המיזם לשם ביצוע המיזם.
גלעד קרן: (ג) הקרן תפעל למימוש מטרותיה בהתאם לתכנית רב- שנתית שתאשר הממשלה.
גלעד קרן: (ד) שר הפנים/ בהסכמת השר ושר האוצר יתקינו תקנות בעניין סדרי הפעלת הקרן ותפקידיה.
גלעד קרן: (ה) כספי הקרן יועדו למטרותיה בלבד ויוצאו לפי הוראות השר / שר השיכון / בהסכמת שר האוצר.
<כרמית יוליס: רק רצינו להוסיף ביחס לקרן, בפסקה (ד), שהתפקידים יהיו בעצם למימוש המטרות, לרבות לגבי מבחנים שוויוניים למתן סיוע, אופן הפרסום של המבחנים וסדרי הגשת בקשות – נעביר את הנוסח המסודר.
<כרמית יוליס: וגם רצינו להוסיף שהשר שייקבע יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט דין וחשבון על פעילות הקרן, הכנסות, הוצאות וכו'.
<כרמית יוליס: אלה סעיפים שמקובלים ביחס לסעיפים שמקימים קרנות, ונשמטו מהנוסח הקודם.
<תומר רוזנר: סדרי עבודת הקרן צריך גם לפרסם, אם כבר.
זבולון כלפה: מי עושה הסבר קצר?
זבולון כלפה: יותר מזה - הסכימה גם לקנס, במידה שלא.
<תומר רוזנר: זה הקרן.
<תומר רוזנר: הממשלה צריכה לקבוע את היעדים באופן נפרד.
זבולון כלפה: ישבתם באותו דיון?
זבולון כלפה: כלומר ההמשלה הסכימה?
<ארז קמיניץ: הסכימה, אתה יודע.
זבולון כלפה: סובבו לה את היד, אתה אומר.
<תומר רוזנר: הממשלה צריכה לקבוע יעדים ספציפיים לדיור במחיר מופחת ולדיור להשכרה ארוכת טווח.
<תומר רוזנר: המונחים האלה, כמובן, צריכים להיות מוגדרים – הם טרם הוגדרו.
<תומר רוזנר: הסנקציה, במירכאות, כי אני לא חושב שאפשר לקרוא לזה סנקציה אלא התמריץ, או התמריץ השלילי - תלוי איך מסתכלים עליו – הוא שאם רמ"י לא עומדת ביעדים, שיווקה פחות ממה שהממשלה קבעה לה ביעדים, היא מעבירה לקרן הזו את ההפרש בין שווי המגרשים האלה בשיווק למגורים רגיל שלא שווקו – לשיווק כדירות להשכרה.
<תומר רוזנר: אותו הפרש בין השווי של הדירות שלא שווקו מועבר לקרן להתחדשות עירונית, שתסייע לפרויקטים של התחדשות עירונית ברשויות המקומיות, באמצעות פרויקטים של הסברה, פרויקטים של סיוע בחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה ונושא של פינוי-בינוי.
<תומר רוזנר: אנחנו גם בהקשר הזה העברנו לממשלה, כמובן, מפאת קוצר הזמן, מספר הערות לגבי הניסוח, שחלקן מופיעות כאן, וחלק הועברו בנפרד.
<תומר רוזנר: כמובן, נצטרך לבוא בדברים, ונשמח לשמוע גם הערות אחרות בהקשר הזה.
<ארז קמיניץ: שתי הערות שצריך לחשוב איך עושים אותן, ונצטרך לחזור עם אמירה בעניין הזה – אחת, השאלה, ממתי נספרת התקופה של העמדה לשכירות, ממתי נספרת תקופת עשר השנים.
<ארז קמיניץ: כרגע נחתם מטופס אכלוס.
<ארז קמיניץ: אני לא בטוח שזה כלל נכון.
<ארז קמיניץ: יכול להיות שיהיה טופס אכלוס, אבל הבניין לא יאוכלס בכלל, ואנחנו רוצים לוודא שעשר שנים לפחות, שהדירות עומדות בשכירות בשוק, ולא שהן עומדות בתיאוריה לצורך העניין.
<ארז קמיניץ: הדעת נותנת, כמובן, שמטופס אכלוס אין שום אינטרס לקבלן או ליזם להעמיד אותן, אבל זה לא תמיד קורה.
<ארז קמיניץ: נצטרך לבחון דרך אחרת, אולי ביחס לכמות ההסכמים שנחתמו – אני לא יודע עוד.
<ארז קמיניץ: נחשוב על כלל אחר כלשהו.
<ארז קמיניץ: זו אמירה אחת.
<ארז קמיניץ: אמירה שנייה, אנחנו צריכים לדבר עליה עדיין עם משרד האוצר ומשרדים אחרים, השאלה ביחס לשיעור מקסימלי אולי לשכירות.
<ארז קמיניץ: לא בטוח שאנחנו רוצים שהשכירות תהיה שכירות – יכול אדם לומר: אני בונה בניין שלם לשכירות לאנשים מיעוטי יכולת שיכולים להשקיע רק 20 אלף בשכירות בחודש, בסגיא נהור, כמובן.
<ארז קמיניץ: אני לא רוצה שיהיו בנייני יוקרה לשכירות.
<ארז קמיניץ: זו הערה שקיבלנו מהוועדה, ונצטרך לדבר עליה, כי הואיל וזה מחיר השוק, יכול להיות שתהיינה דירות מאוד יקרות לשכירות, ולא זו הכוונה.
<ארז קמיניץ: נצטרך לחשוב על כלל כלשהו שיבהיר את העניין הזה.
<ארז קמיניץ: יכול להיות שזו תהיה הפניה לתקנות, ונדייק את הדבר הזה בתקנות.
<ארז קמיניץ: זו הערה של הוועדה שאנחנו צריכים לקבל.
זבולון כלפה: אנחנו עוברים לזכויות דיבור.
זבולון כלפה: נתחיל מחברי הכנסת, בבקשה.
תמר זנדברג: אדוני, אני לא יודעת מאיפה להתחיל.
תמר זנדברג: אני לא יודעת אם לצחוק או לבכות.
תמר זנדברג: שוב – אמרנו את זה כמה פעמים במליאה וגם פה בוועדה – כשהנושא של דיור בר-השגה עלה, ושל הרפורמה הזו, הרפורמה הזו בגלגולה הקודם, עלה לראשונה לשיח הציבורי, עלתה דרישה עצומה מהציבור, שהתבטאה בכנסת, להכניס דיור בר-השגה.
תמר זנדברג: מה זה דיור בר-השגה – דיור שהאזרח יכול לעמוד בו, הוא יכול להשיג אותו.
תמר זנדברג: זו היתה אמורה להיות התשובה לעליית מחירי הדיור.
תמר זנדברג: היו פה כיפופי ידיים בין הממשלה, לוועדה, לגורמים.
תמר זנדברג: שמו לנו נוסח, ואמרו: אל תתייחסו לנוסח.
תמר זנדברג: בשבוע שעבר ישבנו כאן עם השר.
תמר זנדברג: אמרו לנו: הולכים להתייעצות, אנחנו נחזור.
תמר זנדברג: שמעו אותנו, מה זה הולך להיות דיור בר-השגה לח"כים ולגורמים האזרחיים, והנה סוף-סוף ביום ראשון, ביום לא מן המניין, אנחנו באים לכאן.
תמר זנדברג: לא נשלח לנו נוסח לפני.
תמר זנדברג: אנחנו מקבלים את המצרך היקר הזה.
זבולון כלפה: נשלח נוסח בינואר.
תמר זנדברג: בשבוע שעבר אמרנו לנו כאן לא להתייחס לנוסח הזה, שהוא לא רלוונטי, תורידו אותו מהשולחן, לא ידענו מה כן, מה לא, והנה אנחנו מגיעים לכאן והנייר הנכסף הזה מונח לפנינו, ומה מסתבר – שאין דיור בר השגה.
תמר זנדברג: שום מאפיין מהמאפיינים של מה זה דיור בר-השגה –מחיר מופחת, מחיר מפוקח, דיור מכיל, תמהיל חברתי – כל מה שטחנו כאן - סליחה על הביטוי הלא פרלמנטרי – חודשים ושבועות בציבור ובכנסת לא קיים.
תמר זנדברג: גורנישט.
תמר זנדברג: כבר בהגדרות בתוספת הזו כתוב פה: דיור בהישג יד שווה, בסעיף ההגדרות, דיור להשכרה ארוכת טווח, ומה זה השכרה ארוכת טווח – השכרה של יחידת מגורים, נה, נה, נה, ואני מדלגת עמוד אחד קדימה – דמי השכירות, דמי השכירות ביחידת דיור המושכרת בהשכרה ארוכת טווח לא יעלו על דמי השכירות המשתלמים משוכר מרצון למשכיר מרצון.
תמר זנדברג: בעד שכירות יחידת דיור דומה בגודלה ובמיקומה באותו אזור.
תמר זנדברג: אז מה עשינו כאן?
תמר זנדברג: בשביל דיור להשכרה ארוכה, שזה דבר טוב, אגב, שסוף-סוף ניתנה פה הדעת על הפתרון של השכרה ארוכת טווח, אבל זה דיור בר-השגה?
תמר זנדברג: נדלג כמה עמודים קדימה בהערות הכלליות.
תמר זנדברג: בהערות הכלליות אני מגיעה למקום הראשון, עמוד לפני הסוף, בעמוד האחרון, המקום הראשון, עמוד 70 למעלה, סעיף קטן (2), המקום הראשון שבו מופיעה המילה: מופחת.
תמר זנדברג: סוף-סוף ראינו אולי משהו מופחת, רק למה זה מתייחס – לכמות מזערית – כבר אומרים לנו.
תמר זנדברג: המילה הזאת מופיעה שני סעיפים לפני זה, בעמוד 69 למטה.
<ארז קמיניץ: המילה מינימלית לא מקובלת בחקיקה במדינת ישראל.
<ארז קמיניץ: מנסים לחפש מילה עברית.
תמר זנדברג: עדיין.
תמר זנדברג: זאת כמות מזערית שמופיעה בשיווק בלבד.
תמר זנדברג: אנחנו כבר בשלב השיווק.
תמר זנדברג: דנו, אם אנחנו רוצים מנגנון של מחיר מופחת, דנו אותו מראש לכישלון, כי אנחנו אומרים: לא נפתח מסלולים שיאפשרו דיור בר-השגה רווחי, כמו שיש בחו"ל, בכל מקום אחר שעוברים דיור בר-השגה, זה לא דיור שהממשלה מוציאה כסף מהכיס שלה ומסבסדת; זה מסלול תכנוני שעומד בקריטריונים, ויכול לשאת כלכלית – אולי לא ברווח, אולי במסלולים אחרים, אולי לא באותה מידה כמו שקבלנים אולי התרגלו כמחיר רגיל, אבל מסלול תכנוני שיעגן, כשאנחנו כנציגי ציבור מתכננים את הדיור שהיינו רוצים לראות, נראה שם את התמהיל.
תמר זנדברג: כאן אי-אפשר יהיה לשווק את הקרקע הזאת, אי-אפשר יהיה לבנות פה פרויקט בלי שיהיו בו כך וכך יחידות במחיר הזה והזה.
תמר זנדברג: בין אם השוק ובין אם המדינה – וזה מה שקורה במדינות רבות מחו"ל – מפתחות לעצמן מסלול שאפשר לעמוד בו.
תמר זנדברג: כאן זה לא קיים; הדבר היחיד שקיים, שהמדינה תצטרך להפחית בעצמה את היחידות, וגם זה, גם כבשת הרש הקטנה הזאת, לא קבועה בה כמות, לא מכמות השיווקים.
תמר זנדברג: היא לא קבועה במקומות שצריך.
תמר זנדברג: ההתייחסות היחידה למקומות שצריך כתובה כאן, שבקביעתה תתייחס הממשלה ליחידות הדיור בנגב ובגליל.
תמר זנדברג: חברות וחברים, הנגב והגליל הוא בר-השגה.
תמר זנדברג: הממשלה כבר עכשיו מוציאה כסף כדי לשלוח אנשים למקום שבו הם בעצמם יכולים להרשות לעצמם לגור.
תמר זנדברג: אז מה הרבותא פה?
תמר זנדברג: אם כבר, זה היה צריך להיות להפך, שהממשלה תקבע כמות מינימום שתהיה במרכז הארץ, באזורי הביקוש, ולא בנגב ובגליל, במקום שגם ככה הממשלה מוציאה כסף מהכיס שלה, בין אם על קמפיינים של שיווק או מה שלא יהיה, כדי לעודד אנשים ללכת לשם.
תמר זנדברג: והדבר הכי חשוב שחסר, חברי עו"ד מאיר, שליווה כאן את כל הדיונים – הכי חשוב שחסר זו הסמכה לרשויות המקומיות לקבוע בעצמן תנאים וקריטריונים שהן יוכלו להכניס לתוכניות בנייה כדי להבטיח במקומות הישובים שלהן דיור בר-השגה.
תמר זנדברג: זה נעדר כאן לחלוטין, וזה הדבר הראשון שהיה צריך להיות במסגרת החוק הזה.
<נתן מאיר: אם אני צריך לתת תגובה ספונטנית, אני די מתחבר לדברים שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג, אבל לא אתן תגובה ספונטנית, כי דורשים מאתנו פה כנציגים משימה בלתי-אפשרית.
<נתן מאיר: אני מניח שכנציג מקצועי אני צריך קודם כל להביא את העמדה העקרונית של הגוף שאותו אני מייצג, ואחר כך הערות מקצועיות טכניות.
<נתן מאיר: אני לא יכול לעשות לא את זה ולא את זה.
<נתן מאיר: הצד של העמדה העקרונית, יש פה באמת מהדורה מוקטנת ומצומצמת של כל מה שדובר עד כאן.
<נתן מאיר: אני חייב לקבל את העמדה העקרונית של הגופים המוכבדים שאני מייצג כאן.
<נתן מאיר: אני לא יכול על דעת עצמי להחליט.
<נתן מאיר: בנושא הטכני, עם כל הכישרונות שייחסה לי בינת, שאני יכול במקום לקרוא ולאלתר – אני גם את זה לא יכול לעשות.
<נתן מאיר: אצטרך לעבור על זה יותר בקפדנות.
<נתן מאיר: לכן, ברשות אדוני היושב-ראש, אני מקווה שביום שלישי תהיה לנו אפשרות להגיב.
<נתן מאיר: עד אז תהיה לי, אני מקווה, גם העמדה העקרונית וגם אוכל לעבור על הטקסט ולתת הערות מקצועיות.
<רוני טיסר: אני מבקשת להדגיש שהמתווה העקרוני הוצג לכם כבר בדיון הוועדה בשבוע שעבר.
<רוני טיסר: נכון שהנוסח- - -
<נתן מאיר: היתה הצעת חוק מנוסחת מלפני חודשיים, שעברתי עליה והתכוננתי, כי חשבתי שהיא זו שעליה ידברו, ולגביה יש לי שורה של הערות.
זבולון כלפה: עו"ד מאיר, אם ביום שלישי יהיו לך מעט הערות בנושא מכוני הבקרה, יהיה לנו קצת זמן לסיים את העניין.
זבולון כלפה: אנחנו לא מנהלים פה מסחרה – אנחנו מדברים פה ישר לעניין.
זבולון כלפה: יום שלישי הוא זמן נתון.
זבולון כלפה: אין לי בעיה ביום שלישי להקדיש – זה גם דיון שאצטרך לנהל אותו - חלק מהזמן לסוגייה הזאת גם כן.
<נתן מאיר: אם אנחנו מכבדים את עצמנו ואת הנושא, בואו נראה את הדברים.
<נתן מאיר: היתה הצעת החוק, שהתכוננתי אליה, ולגביה היו לי הערות.
<נתן מאיר: בישיבה הקודמת שהתייחסת אליה, הדבר הראשון שאמרה היושבת-ראש: אל תתייחסו למה שהוגש.
<נתן מאיר: אז באנו היום- - -
זבולון כלפה: תרכזו הערות בעניין הזה.
זבולון כלפה: ביום שלישי נקיים על זה דיון.
<אמיר הלר: על אף שלא הספקתי לעבור על זה בצורה מדוקדקת, כפי שעו"ד מאיר אמר - אני בטוח שנציגי הממשלה עם המון כוונות טובות ורצון לאפשר דיור בר-השגה במתכונת הזאת.
<אמיר הלר: אני חושב, בניגוד למה שנאמר, שדירות קטנות בחיוב בתב"ע זה דיור בר-השגה.
<אמיר הלר: אני חושב שדירות להשכרה זה דיור בר-השגה, ו-וודאי שיעדי שיווק של המדינה בדיור בהשכרה ובמחיר מופחת זה דיור בר-השגה, אבל אם המדינה מעוניינת שמישהו מהיזמים/ קבלנים ילך לדבר הזה, חייבים לפשט פה את המנגנון המאוד מסובך שנוצר כאן, שגם בקרקע ששווקה על-ידי המדינה, ויזם רכש את הקרקע, הוא צריך לבוא ולבקש לפני היתר את אישור רשות מקרקעי ישראל, שהיא צריכה לפנות למנהל במשרד השיכון, לקבל את האישור שלו, ואחרי זה בגמר בנייה, כדי לרשום את הבעלות על זה, הוא צריך לעשות את המנגנון הזה שוב – חברים, אף אחד לא ייגש לזה אם תסבכו את זה יותר מדי.
<אמיר הלר: גם ככה הבירוקרטיה מול משרד השיכון וממ"י אינה קלה לאף אחד.
<אמיר הלר: עכשיו אתם רוצים שמישהו ילך למכרז כזה?
<אמיר הלר: במקום להקל אתם מקשים על זה?
<אמיר הלר: סביר להניח שלא הרבה ירצו ללכת, לתפוס את המציאה הזאת.
<אמיר הלר: דבר שני, כמה הערות פרטניות.
<אמיר הלר: אני לא רואה שום סיבה בשום מקום, ואני חושב שזה גם ברמה המשפטית, אבל אצטרך לבדוק את זה, להפלות קבלן, במירכאות כפולות, לרעה, עם עונשים יותר גדולים עליו מאשר על כל תאגיד אחר או כל ישות משפטית אחרת, כי הוא עשה עבירה, שזה יכול להיות גם אי-חובת דיווח, או מכר טעות וכו' או השכיר את זה, או עבר על אחד הכללים בחוזים.
<אמיר הלר: אני חושב שלשלול את הרשיון של אדם או לפגוע בו ברמת העיצומים הכספיים או להפעיל את חוק רישום קבלנים, את רשם הקבלנים - לא סביר, לא מידתי, לא נכון, ויפגע בנכונות של קבלנים ללכת לדבר הזה.
<אמיר הלר: עכשיו אתייחס פר סעיף.
<אמיר הלר: בעלות אדם אחד בסעיף 3ב.
<אמיר הלר: חשוב להבהיר- - -
זבולון כלפה: אני מציע, אמרת פה כמה הערות חשובות לגוף שאותו אתה מייצג ודאי, וגם לנו.
זבולון כלפה: כולם באים באמת מתוך כוונות טובות.
זבולון כלפה: אני מציע שאתה תדאג, כמו עו"ד מאיר, להעביר הערות לקראת הדיון של יום שלישי.
<אמיר הלר: באמת אשתדל, אבל גם מחר אני כל היום בכנסת וגם ביום שלישי אנחנו מתוכננים.
זבולון כלפה: ודאי בארגון שלך יש עוד כמה שעוזרים לך.
<אמיר הלר: יש, אבל זה צריך לעבור אותי בסוף.
<אמיר הלר: אבקש להגיד כמה סעיפים עקרוניים.
<אמיר הלר: גם אם אעביר את זה ביום שלישי, הממשלה לא תספיק להתייחס לזה ולעבור על זה ברצינות, כמו שאנחנו לא מספיקים לעבור על זה ברצינות.
זבולון כלפה: השאלה, אם תוכל להעביר הערות על מה שראית פה עוד היום.
<אמיר הלר: אשתדל להעביר את זה עוד היום.
<אמיר הלר: לגבי בעלות אדם אחד, חשוב שיהיה ברור שגם תאגיד יכול ולא רק אדם.
זבולון כלפה: זה נאמר פה.
זבולון כלפה: על דעת כל הצדדים.
זבולון כלפה: אז זה גם נרשם בפרוטוקול.
<אמיר הלר: וגם שותפות שאינה רשומה, קרי, למשל, עשה קבלן הסכם עם מוסד פיננסי, שזה שותפות לא רשומה אלא שותפות חוזית.
<אמיר הלר: שיוכלו להיכנס בגדר- - -
<ארז קמיניץ: אני רוצה לעשות הבחנה.
<ארז קמיניץ: מה שמעניין אותנו כרגע, ואני לא רוצה להיכנס לדקויות של שותפות לא רשומה וכו' – צריך אולי לדבר על זה אחר כך, אבל בסופו של דבר אנחנו לא רוצים שהבעלויות בבניין הזה יפוררו במובן זה שבסופו של דבר אנחנו נראה בבניין שכולו מיועד לדיור להשכרה חמש, שש, שבע ואחר כך 24 ו-36 בעלויות, כי המשמעות היא שאין השכרה אלא יש מכר.
<ארז קמיניץ: זה מה שמעניין אותנו.
<ארז קמיניץ: אם לצורך העניין, יש שותפות לא רשומה בצורה זו או בצורה אחרת, אפשר לבחון את זה, רק צריך להיזהר שהמדרון לא יהיה לכיוון של פירור הבעלויות.
<ארז קמיניץ: אם ככל שאנחנו יושבים ומדברים, ויש שותפות של המוסד הפיננסי יחד עם הקבלן או עם היזם, אפשר לדבר על זה.
<אמיר הלר: אגב, זה מה שמצפה עכשיו הממשלה במכרזים האחרונים שהיא פרסמה.
<ארז קמיניץ: אז נדבר על הנוסח, ונדייק על הנוסח.
זבולון כלפה: הערה אחרונה, כדי שניתן רשות דיבור גם לאחרים.
<אמיר הלר: סעיף 14(2), שעל אי-דיווח למנהל בניגוד להוראות סעיף 10, יוטל עיצום כספי.
<אמיר הלר: אני מזכיר לחבריי בממשלה, שהסעיף בדומו נמצא בחוק המכר, הבטחת השקעות.
<אמיר הלר: הוטל עיצום כספי על מי שלא דיווח לממונה על מתן ערובה לפי חוק המכר, על אף שדאג לערובה לפי חוק המכר ועל אף שלפעמים זה היה או ערובה בנקאית או אפילו רישום הערת אזהרה.
<אמיר הלר: בסוף יצא שהמדינה רצתה להטיל מיליארדים של שקלים, עיצומים רק על אי-דיווח לממונה, ולאחר מכן הוציאה תקנות ההפחתה, שבאו ונתנו ברוב המקרים 100 אחוז, ובמקרים מסוימים 75 או 80 אחוז, אם איני טועה.
<אמיר הלר: חשוב שלא לחזור על הטעות, לא להכניס סעיפים אזוטריים למצב של עיצום כספי.
<אמיר הלר: אפשר לפנות אליו, לבקש ממנו וכו', ואם הוא לא הגיב, או ממש התעלם מפניית הרשות, אז להטיל עליו עיצום כספי.
<איילת סולטן: איילת סולטן, הייעוץ המשפטי במשטרה.
<איילת סולטן: גם אנחנו ראינו את הנוסח הזה רק היום.
<איילת סולטן: הנוסח מדבר גם על סמכויות פיקוח, זה תחום מאוד מסודר במשטרה.
<איילת סולטן: מכיוון שראינו אותו רק היום אני מבקשת לשמור את הזכות – אעביר אותו להתייחסות הגורמים הרלוונטיים אצלנו, ונעביר התייחסות מוקדם ככל האפשר לפני הדיון ביום שלישי.
<ארז קמיניץ: רק אם את יכולה להעביר את ההתייחסות דרך המדינה.
<ארז קמיניץ: בסופו של דבר המשטרה היא גם מדינת ישראל.
<איילת סולטן: ודאי - אם היינו רואים את הנוסח לפני.
זבולון כלפה: ההערה נרשמה.
<גיל גן-מור: יש לי כמה הערות.
<גיל גן-מור: קודם כל, אחד הדברים שנאמר פה, שהמדינה לוקחת אחריות על הנושא של דיור בהישג יד, וזה יהיה בשטחים הציבוריים, אבל גם בשטחים הציבוריים אנחנו רואים שמדובר פה רק במסלול השיווק.
<גיל גן-מור: אין פה התייחסות למסלול התכנון.
<גיל גן-מור: לדעתי, יש הבדלים מהותיים מאוד בין מסלול התכנון למסלול שיווק.
<גיל גן-מור: קודם כל, תכנון זה חוק.
<גיל גן-מור: מה שנכנס לתוכנית, זה חוק.
<גיל גן-מור: מה שאחרי זה יהיה במכרז או לא במכרז, זה לא מחייב לגמרי, זה התנדבותי לחלוטין.
<גיל גן-מור: דבר שני, בתוכנית זה כולי עלמא, ובמכרז אתה אחרי זה מוכר את זה ליזם אחד, לך תדע אחרי זה אם הוא מוכר את הזכויות האלה, ואם מישהו עוקב שזה באמת מתממש.
<גיל גן-מור: תכנון הוא שקוף.
<גיל גן-מור: יש שיתוף ציבור, מפרסמים בדיוק מה הולך להיות בתוכנית, ויש הליך של התנגדויות.
<גיל גן-מור: השיווק נעשה אי שם בחדרי חדרים ברשות מקרקעי ישראל.
<גיל גן-מור: לכן חשוב, גם אם נשים את השטחים הפרטיים בצד, לפחות שזה יהיה במסלול התכנון ולא רק בתיקון עקיף לחוק רמ"י, שיקבעו שאת ההוראות שרוצים להכניס בקרקעות מדינה, שיכניסו את זה בתוך תקנון התוכנית.
<גיל גן-מור: זה דבר אחד.
<גיל גן-מור: לגבי המסלול הפרטי, הבנתי שהמסלול שהוצע הוא לא כדאי כללית, כי כולו בבניין אחד, והשאלה, למה אי-אפשר שתהיה אפשרות שזה יהיה חלק מבניין.
<גיל גן-מור: הדבר השני, האם נעשתה חשיבה על אפשרות לעשות דיור מוזל במסגרת של הקלות מתוכנית?
<גיל גן-מור: האם יש כבר תוכנית שתהיה אפשרות לרשות המקומית, למשל, לפי קריטריונים שלה, בהקלה, לתת עוד זכויות בנייה תמורת דיור במחיר מוזל?
<גיל גן-מור: הערה נוספת.
<גיל גן-מור: מדובר פה בהשכרה ארוכת טווח, אבל ההגדרה מתייחסת רק ליזם - כמה זמן הוא יצטרך להשכיר את הדירות.
<גיל גן-מור: גם זה, ל-10 שנים, זה תקופה מאוד קצרה.
<גיל גן-מור: בדיון הקודם אמרו לנו שזה יהיה בין 10 ל-15.
<גיל גן-מור: יש פה זכויות בנייה ניכרות שהציבור מעניק לאיזשהו יזם תמורת דיור להשכרה.
<גיל גן-מור: השאלה, אם 10 שנים זה לא תקופה קצרה מדי, ותוך זמן קצר הדירות הללו יימכרו למרבה במחיר, והאפקט החברתי שלהן ייעלם.
<גיל גן-מור: גם הנושא של זמן שימוש לאדם, ההגדרה פה, בניגוד למה שנקבע בהחלטות הממשלה, שיחידת הדיור תושכר לשנה.
<גיל גן-מור: החוזה יהיה לשנה, וכל שנה אפשר יהיה לעלות במדד.
<גיל גן-מור: זה לשכירות ארוכת טווח.
<גיל גן-מור: חלק מהבעיות שיש לנו היום בשוק השכירות זה- - -
<ארז קמיניץ: יש אופציה אמתית, מנוסחת, שהיא לפחות לחמש שנים לאותו שוכר.
<גיל גן-מור: אבל החוזה יהיה לשנה.
<גיל גן-מור: השוכר יכול לחדש את חוזה השכירות, אבל בינתיים כל שנה יעלו לו את זה במדד.
<גיל גן-מור: אפילו בהחלטת הממשלה אמרתם שזה שלוש שנים באותו מחיר, ורק בשלוש שנים אפשר.
<גיל גן-מור: ברור שאם המדד יהיה- - -
קריאה: גיל, זה לא נכון.