GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון כלפה: מה שאנחנו עושים כרגע זה לפני ולפנים משורת הדין, מתוך הבנה שאנחנו עוסקים פה במהלך שהוא משמעותי לתחום התכנון והבנייה ואנחנו רוצים באמת שייצא מכאן מוצר טוב.
זבולון כלפה: מאוד יכול להיות שיצאו מפה תקלות כאלו ואחרות, זה טבע העולם.
זבולון כלפה: כל מי שעושה גם טועה מעת לעת.
זבולון כלפה: לא עורפים את הראש אם הדברים נעשו בתום לב ומתוך כוונה להיטיב.
זבולון כלפה: אני מבקש לסכם את הדיון.
זבולון כלפה: ניפגש, בעזרת השם, ב-17:30.
מירי רגב: אנחנו חוזרים ודנים בהצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014, מ/841.
מירי רגב: אנחנו ממשיכים לדון בהסתייגויות ובהתייחסויות של הגורמים השונים לחוק באופן כללי.
מירי רגב: משבוע הבא נתחיל לדון בפרטי החוק.
מירי רגב: נעדכן אתכם מראש על איזה סעיפים נדבר כדי שלגביהם תוכלו להתייחס.
מירי רגב: נמצא איתנו כאן ראש אגף התקציבים, סגנו ערן, בינת שוורץ, הצוות של הוועדה, חברי כנסת.
מירי רגב: כפי שהבטחתי בדיון שעבר, ראשון הדוברים הוא חבר הכנסת נחמן שי, לאחריו דב חנין, איציק שמולי שכרגע נמצא פה, יפעת קריב שכרגע נמצאת פה, הארגונים החברתיים שהיו פה בדיון שעבר, ושרגא בירן.
מירי רגב: אלה האנשים שאמורים להתייחס בהתייחסות כוללת.
מירי רגב: ראש אגף התקציבים, אמיר, יתייחס לכלל ההתייחסויות לקראת הסוף.
מירי רגב: אנחנו פותחים את הדיון מחדש.
נחמן שי: הנקודה העיקרית - העליתי אותה גם אתמול בזמן שראש אגף התקציבים דיבר - שמציקה לי היא הדרך, השיטה שבה בחרה הממשלה ללכת.
נחמן שי: מה בעצם קורה לנו פה?
נחמן שי: זאת בעיה כללית, אבל היא כרגע מתורגמת לתחום הבנייה.
נחמן שי: מאחר שלא מצליחים להתמודד עם המערכת הקיימת של אישורי בנייה לסוגיה שנמשכת יותר מידי זמן -- אתמול אמרת 5 ו-10 שנים בנושאים מסוימים - -
איציק שמולי: וגם יותר.
נחמן שי: פתאום ממציאים משהו חדש.
נחמן שי: אני בקדנציות שלי בכנסת עברתי פעם אחת רפורמה במינהל מקרקעי ישראל שלא יצא ממנה שום דבר, אחר כך המציאו את הוד"לים, עכשיו את הותמ"לים.
נחמן שי: אני לא רוצה לעשות צחוק מהאנשים שיושבים פה מולי.
נחמן שי: אני מאמין מאוד שהם רוצים לפתור את בעיית הדיור במדינת ישראל שנמצאת בראש דאגת כולנו.
נחמן שי: יש לכם כלים, תפעילו אותם או תבטלו אותם.
נחמן שי: תחליטו איך אתם הולכים.
נחמן שי: להגיד: מצטערים, כל מה שיש לנו עכשיו זה לא טוב, נלך למשהו חדש – - אתם גם משאירים את הישן במקומו, כי המינהל לא מתבטל, הוד"לים לא מתבטלים.
נחמן שי: אני חושש מאוד – אני בטוח שאתם אנשים מלאי רצון טוב ויכולות - שגם זה לא יצליח.
נחמן שי: כנראה שיש דברים בסיסים במערכת הזאת שמונעים את ההצלחה ובהם צריך לטפל.
נחמן שי: לא יעבוד שנמציא עוד פעם גוף חדש ונחשוב שהחדש ידחה את הישן, כי הישן ממשיך להתקיים.
נחמן שי: המערכות הקודמות לא היו גרועות כל כך, היה בהן איזה שהוא קושי מסוים בניהול שלהן.
נחמן שי: היה בהן את מה שאנחנו מצפים שיהיה בתחום כל כך רגיש כמו תכנון ובנייה, איזו שהיא מערכת של איזונים ובלמים ששומרת על האינטרסים השונים, ששומרת על כל ההיבטים שקשורים בבנייה, בין תכנון פרוע להגנה מלאה על הסביבה וכו'.
נחמן שי: זה היה, זה קיים.
נחמן שי: יכול להיות שזה מכביד, אבל זה חיוני.
נחמן שי: פתאום נכנס לכאן שחקן חדש שרוצה לזרוק את הקודם.
נחמן שי: זה לא יצליח.
נחמן שי: אני לא רוצה להיות נביא זעם.
נחמן שי: אנחנו נמצא את עצמנו בעוד שנה שנתיים באותו מקום.
נחמן שי: היה ניסיון.
נחמן שי: חבל עליו.
נחמן שי: בינתיים המערכות הקודמות באופן טבעי לא תוכלנה לתפקד.
נחמן שי: צריך להשקיע מחשבה מחדש בדרך שבה הלכתם.
נחמן שי: אתם רוצים לקדם את נושא הדיור.
נחמן שי: אני חושש שלא תצליחו.
נחמן שי: גם כאן זה ייקח זמן, הרבה זמן.
נחמן שי: אולי עדיף לחזור למערכות הישנות, לייעל אותן, לשפר אותן.
נחמן שי: על זה הכנסת התאחדה בכל הזדמנות שהיא התבקשה, גם ברפורמה במינהל מקרקעי ישראל, גם בוד"לים, בכל ההיבטים השליליים שהיו בהם.
נחמן שי: עכשיו עוד קיצור דרך אחד.
נחמן שי: תחשבו היטב אם זה המסלול ללכת בו.
דב חנין: שר האוצר, שלצערי לא נמצא איתנו היום, ראוי לשתי מילים של מחמאה לפני הביקורת.
דב חנין: המילה הראשונה של המחמאה שמגיעה לו היא על כך שהוא מתייחס לבעיית הדיור.
דב חנין: ראש הממשלה לא התייחס אליה כשהוא הוזמן לכנסת לדיון ב- 40 חתימות.
איציק שמולי: הוא התייחס.
איציק שמולי: הוא אמרה שהאשמה היא על ממשלת קדימה.
איציק שמולי: זה כל מה שהוא מצא לנכון להגיד.
דב חנין: טוב ששר האוצר מזהה שיש בעיה.
דב חנין: לצערי, שר האוצר ממקד את ההתמודדות עם הבעיה בצד ההיצע.
דב חנין: אין לי טענות, הוא חניך של אסכולה אידיאולוגית מוטעית ששולטת בממשלה היום, שמטפלת בבעיות כלכליות דרך צד ההיצע, לא רואה ראייה אינטגרלית של מה, איפה תמונת ההיצע ותמונת הביקושים משתלבת.
דב חנין: אני לא אחנך בשלב מאוחר זה של החיים את שר האוצר.
דב חנין: אני רוצה לומר מילה נוספת של מחמאה לשר האוצר.
דב חנין: אני אומר אותה הפעם ברצינות רבה.
דב חנין: אני חושב שהמהלך של הקמת חברת דיור להשכרה ציבורית ממלכתית הוא מהלך נכון.
דב חנין: אני חושב שזה כיוון נכון, אני מברך עליו.
דב חנין: אני רוצה לנצל את 3 הדקות שלי כדי לסמן 8 בעיות קרדינליות במהלך שהממשלה מקדמת.
דב חנין: הבעיה הראשונה היא ששוק הדיור הוא שוק מפולח.
דב חנין: לא יעזור לחלוטין לייצר דירות יוקרה אם החוסר האמיתי נמצא בפלח אחר של השוק.
דב חנין: כאן אנחנו מגיעים, גברתי היושבת-ראש, לסוגיה של דיור בר-השגה .
דב חנין: אני מברך על דברייך בפתיחת הדיון הזה.
דב חנין: אני מקווה שאכן יהיו בו פתרונות אמיתיים של דיור בר השגה, לא כאילו פתרונות של דיור בר השגה.
מירי רגב: אתה אומר שתכנון ובנייה זה כאילו.
דב חנין: אני אומר את הדברים בלשוני.
דב חנין: דיור בר-השגה, דיור בהישג יד הוא דיור להשכרה במחירים שאנשים מן היישוב יכולים לשכור את הדירה.
דב חנין: זה מבחינתי דיור בהישג יד.
דב חנין: הבעיה השנייה נוגעת לרובד היותר נמוך בשוק הדיור, וזה הדיור הציבורי.
דב חנין: אני שוב מברך אותך, גברתי יושבת הראש, על דברייך בפתיחת הדיון בעניין הזה.
דב חנין: דיור ציבורי חייב להיות בהקשר הזה.
דב חנין: אמרתי את זה גם לשר האוצר.
דב חנין: אני מקווה שהוא עדיין זוכר את מה שכתוב במצע "יש עתיד".
דב חנין: יש פה שני חברים ממפלגתו שיזכירו לו.
דב חנין: גם במצע "יש עתיד" כתוב "לפחות 5% דיור ציבורי בבנייה של דיור להשכרה".
דב חנין: 5%, לטעמי, זה נמוך מידי.
מירי רגב: כמה אתה מציע?
דב חנין: אני מציע 20%.
מירי רגב: כמה לדיור בר השגה?
דב חנין: לפחות 30% לדיור בהישג יד.
מירי רגב: אתה מציע על הכל 50%.
מירי רגב: כמה לדיור בר השגה ולדיור ציבורי?
דב חנין: 20% לדיור ציבורי, 30% להשכרה מפוקחת בהישג יד.
דב חנין: אני חושב שבראייה כלכלית, לא רק חברתית, זו התמקדות על הבעיות איפה שהן באמת נמצאות, איפה שהן באמת באמת בוערות.
דב חנין: הבעיה השלישית שקיימת בחוק הזה זה שהותמ"ל עונה על בעיה שאיננה קיימת.
דב חנין: ראינו גם במצגות שלכם, אבל הנתונים האמיתיים אפילו יותר חריפים.
דב חנין: יש בישראל קרקע מתוכננת בשפע, הבעיה היא חסמים שמונעים בנייה.
דב חנין: תטפלו בחסמים שמונעים בנייה, מה שאנחנו קוראים בדיונים אחרים בוועדה הזאת "פתרונות קצה", ותראו כמה דירות אפשר לשחרר לשוק בלי שום ותמ"ל ומסלול דומה לו.
דב חנין: הבעיה הרביעית שקיימת בחוק הזה זה הכאוס התכנוני שאתם מייצרים.
דב חנין: אתם מייצרים פה ריבוי לא נורמלי של מוסדות תכנון ומסלולי תכנון מקבילים.
דב חנין: אני מזכיר לכם שאחרי הול"לים, זיכרונם לברכה, יש לנו היום ועדות מחוזיות, יש לנו וד"לים, יש לנו ות"ל, עכשיו מתווסף הותמ"ל.
דב חנין: הצילו.
דב חנין: זה אתם צריכים להגיד, המתכננים, האנשים שצריכים לפעול בנושא הזה בתחום.
דב חנין: אתם מייצרים אי ודאות קיצונית בתחום הזה.
דב חנין: אי הוודאות הזאת רק תקשה על אנשים שרוצים לבנות בישראל.
דב חנין: הבעיה החמישית - זאת ביקורת מאוד קשה שיש לי אליכם במשרד האוצר כי הרמתם ידיים – היא שבמקום לייצר את המסלול שרציתם - הותמ"ל - באופן ייעודי לטובת אותה חברת דיור להשכרה שאתם מקדמים ואני מברך עליה, פתחתם את המסלול הזה לרמ"י, למשרד השיכון.
דב חנין: יצרתם פה עוד אנרכיה נוספת.
דב חנין: הרסתם את האופי הייחודי של הותמ"ל שהיה אולי סוג מוצדק למהלך הזה.
דב חנין: הבעיה השישית והחמורה שיש בחוק הזה זה שזה מהלך שיגביר את מגמות הפרבור, את ההתפשטות של הערים החוצה במקום הציפוף שלהן.
דב חנין: גברתי מנהלת מינהל התכנון, למהלך הזה יש היבטים נוספים.
דב חנין: זה לא רק קורה בותמ"ל, זה קורה במהלכים נוספים שאני לא ארחיב את הדיבור עליהם כאן.
דב חנין: זה מהלך מאוד מסוכן, שגוי מבחינה תכנונית, שגוי מבחינה כלכלית, שגוי מבחינה תחבורתית ומבחינה חברתית.
דב חנין: הבעיה השביעית שיש בחוק הזה זו העובדה שיצרתם מסלול שבו יש רוב מכריע לנציגי הממשלה.
דב חנין: זה מצב שבעצם גורם לכך שנושאים תכנוניים רציניים מועברים להכרעתו של הדרג הפוליטי.
דב חנין: הדרג הפוליטי הוא הדרג המבצע.
דב חנין: זה מהלך לא נכון, מהלך שגוי.
דב חנין: אתם מחלישים את היכולות של גורמים מקצועיים להשפיע במסגרת הותמ"ל.
דב חנין: אתם מבצעים פה הפרטה דרמטית של הליכי הייעוץ המקצועי כאשר אתם אומרים שאפילו המשרד להגנת הסביבה הוא לא היועץ המקצועי לענייני סביבה.
דב חנין: דברים מרחיקי לכת, שערורייתיים.
דב חנין: אם אתם רוצים לפרק את מדינת ישראל, תודיעו שאתם רוצים לפרק את מדינת ישראל .
דב חנין: כרגע יש מדינה עם משרד להגנת הסביבה.
דב חנין: תנו לו את המקום שלו, תנו לו את המעמד שלו, תנו לו את היכולת להשפיע.
דב חנין: לפחות את זה.
דב חנין: יש פה ייצוג יתר לנציגי ממשלה וייצוג לא פרופורציונלי למשרדי הממשלה הרלוונטיים.
דב חנין: דיברתי על סביבה, אני יכול לדבר גם על המשרדים החברתיים.
דב חנין: זאת בעיה מאוד גדולה.
דב חנין: המהלך הזה שלכם הוא מהלך אנטי דמוקרטי.
דב חנין: אתם מקצצים ופוגעים קשות ביכולות של הציבור להתנגד.
דב חנין: אל תספרו לי על התנגדויות בפני חוקרים.
דב חנין: מי מאיתנו שמכיר את המערכת הזאת יודע מה ההבדל בין להשמיע התנגדויות בפני חוקרים לעומת להשמיע התנגדויות לפני המוסד התכנוני הרלוונטי.
דב חנין: אני מנחם אתכם וגם את עצמי.
דב חנין: הציבור בישראל הפסיק מזמן להיות פראייר.
דב חנין: אם לא תתנו לאנשים להתנגד, תשתיקו אותם באמצעות הערוצים עוקפי התכנון של הותמ"לים, אתם תראו את הציבור הזה ברחובות, אתם תראו את הציבור הזה הולך להליכים משפטיים.
דב חנין: כל הקיצורים שאתם עושים בתהליכי התכנון יחזרו אליכם בבומרנג, כי אנשים בישראל לא יהיו מוכנים לוותר על זכויותיהם.
דב חנין: הם ילכו לבתי משפט אם לא יהיו להם ערוצים תכנוניים.
<עומר כהן: אנחנו נפגשנו עם ראש אגף התקציבים והצוות.
<עומר כהן: אנחנו רואים שאתם מפרסמים את זה ואנחנו שמחים.
<עומר כהן: חשוב להגיד שכל מה שנאמר על ידי הארגונים החברתיים ועל ידי הארגונים הסביבתיים לא הוטמע בתכנית.
<עומר כהן: שמענו אתמול את שר האוצר שאומר שהחוק הזה אגרסיבי כי צריכים לנקוט בצעדים אגרסיביים כלפי הבעיה של מצוקת הדיור.
<עומר כהן: אנחנו מסכימים.
<עומר כהן: יש פה באמת מצוקה מאוד מאוד חריפה.
<עומר כהן: צריך לנקוט בצעדים אגרסיביים, השאלה נגד מי נוקטים את הצעדים האגרסיביים .
<עומר כהן: הצעדים האגרסיביים שננקטים בחוק הזה, כמו שאנחנו רואים את זה, הם מול הציבור, לא מול שוק הדיור האכזרי המשתולל שמולו לדעתנו צריך לנקוט את אותם צעדים.
<עומר כהן: למה אני מתכוון?
<עומר כהן: אני לא אחזור על מה שחברי מהחברה להגנת הטבע אמר אתמול.
<עומר כהן: החוק הזה הוא בעיקר אגרסיבי כלפי הציבור.
<עומר כהן: הוא אגרסיבי בזה שהוא מתכנן את המתחמים האלה על הגב של הציבור בלי לשתף אותו ולערב אותו, על ידי זה שלוקחים מהציבור את הריאות הירוקות והשטחים הפתוחים שלו, על ידי זה שמרחיקים את הציבור ממרכזי הערים, ממרכזי תעסוקה, ממסחר, משירותי ציבור.
<עומר כהן: איך צריכים להיות אגרסיביים כלפי שוק הדיור?
<עומר כהן: כמו שהוועדה עשתה באומץ מסוים ועדיין הייתה לנו ביקורת - -
מירי רגב: קשה לך מאוד לתת מחמאה לאיש ימין שעושה דברים חברתיים.
מירי רגב: גם ימניים עושים דברים חברתיים.
מירי רגב: אני מאוד מודה לך על המאמץ ועל המחמאה.
<עומר כהן: אני בפירוש אמרתי.
<עומר כהן: בחוק הוד"לים הייתה פעם ראשונה הוזלה של המחיר.
<עומר כהן: אנחנו חושבים שבלי הוזלה של המחיר, ולא רק כמו שמוצע דרך אגב בתיקון 102 - - אני מסכים עם חבר הכנסת דב חנין.
<עומר כהן: לדעתנו, בתכנית כזאת ממשלתית שמושקעים הרבה מאוד משאבים אין סיבה שלא יהיו לפחות 50% מהדירות דיור בר השגה ודיור ציבורי.
<עומר כהן: בפחות מזה לא עשינו שום דבר.
<עומר כהן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות בחוק, זה לא יכול להיות רק בתקנות של רמ"י, כמו ששר האוצר הדגיש אתמול.
מירי רגב: אל תדאג, זה לא יהיה בתקנות, כפי שאמרתי בתחילת הדיונים והתכוונתי לזה.
מירי רגב: גם בחוק הזה יהיה דיור ציבורי ודיור בר השגה לטווח ארוך.
מירי רגב: אם לא, לא יהיה חוק.
<עומר כהן: חשוב לנו להדגיש מה זה דיור בר השגה.
<עומר כהן: דיור בר השגה זה כמו מה שאמרתי.
<עומר כהן: המתכונת שהוצגה לתיקון 102 זה לא דיור בר השגה.
<עומר כהן: אנחנו מתעקשים שזה יהיה דיור מוזל.
<עומר כהן: הוא לא דיור מוזל של איזו שהיא קביעה שרירותית של אחוז מסוים, אלא - -
מירי רגב: מן הסתם תהיה חלק מהדיונים.
<עומר כהן: חשוב לנו להגיד את זה.
<עומר כהן: אם לא נראה את כל הדברים האלה - -
מירי רגב: אתה מרמז לבג"ץ, זה בסדר.
דב חנין: הוא מנסה לשכנע את חברי הכנסת, את יושבת הראש.
מירי רגב: חברי הכנסת יכולים להשתכנע.
מירי רגב: בסוף יש קוא5ליציה.
מירי רגב: היא המצביעה.
<עומר כהן: אנחנו נילחם נגדו - -
איציק שמולי: אחרי דבריו המלומדים של דב קשה להוסיף, אבל אני רוצה להתחבר לסוף הדברים שלו ולהתמקד בעיקר.
איציק שמולי: אתמול ראיתי ידיעה שמדברת על חוסר האמון של הציבור במהלכים שמקדמת הממשלה בכל מה שקשור להורדת יוקר המחייה והדיור.
איציק שמולי: מעל 87% מהציבור לא מאמין שהמהלכים הנוכחיים יביאו איזו שהיא בשורה.
איציק שמולי: אני חושב שאת החוק הזה אי אפשר לנתק מהביקורת הזאת.
איציק שמולי: נאמר כאן קודם שהפער בין האמירות של שר האוצר – זה בדומה לנושאים אחרים כמו השוויון בנטל - לבין המעשים הוא כל כך גדול שאתה עומד לפעמים ושואל את עצמך אם מדובר באותה מדינה ואם באותם מהלכים שרוצים לקדם שר האוצר מאמין שיש בשורה.
איציק שמולי: עלו כאן ביקורות מסוגים שונים.
איציק שמולי: קודם כל, ביקורת שהעלה נחמן שי שדיבר על המערכת הקיימת, ביקורת שמופיעה בדוחות מבקר המדינה השונים על הצורך לחזק את מערכת התכנון הקיימת.
איציק שמולי: לא רק שלא הולכים כאן
איציק שמולי: בדרך הזאת ומביעים חוסר אמון מוחלט במערכות התכנון של מדינת ישראל, יוצרים מסלול מקוצר.
איציק שמולי: בהשוואה לאמירות הגדולות מהמחאה שהנה הסופר טנקר הולך להוריד את מחירי הדיור - -
דב חנין: הסופר טנקר ההוא ירד.
איציק שמולי: לא סופר טנקר, לא נעליים ואפילו לא עפיפון.
איציק שמולי: המחירים מאז רק עלו.
איציק שמולי: בסופו של דבר צריך להחליט.
איציק שמולי: אם באים ואומרים שיש ליקויים ויש פגמים במערכת התכנון הקיימת ושזה הכשל העיקרי, אז צריך לתקן את הדבר הזה.
איציק שמולי: בזה שאנחנו כל פעם מגיעים לכנסת ויוצרים מסלול של וד"ל, מסלול של ותמ"ל, כשמי יודע מה יהיה המסלול הבא, אני חושב שאנחנו נוקטים במדיניות של טמינת הראש בחול.
איציק שמולי: הייתה ביקורת מסוג נוסף, שגם לגביה, גברתי מנהלת התכנון, אני אשמח לשמוע את העמדה שלך.
איציק שמולי: אני שומע את הקולות שהולכים וגוברים בעניין הזה, אבל לא שמעתי אמירה ציבורית שלכם בדבר העניין שהמלאי התכנוני במדינת ישראל הוא מלאי מספק.
איציק שמולי: רק לפני יומיים היה כנס של עמותת האדריכלים.
איציק שמולי: גם שם האמירה הזאת שבה ועלתה.
איציק שמולי: דובר על מלאי של 250, 300 אלף יחידות דיור שכבר נמצאות בצנרת.
איציק שמולי: אני לא עומד מאחורי המספרים כי הם לא המספרים שלי, אבל אני רוצה לדעת מה עמדתך המקצועית.
איציק שמולי: מה שעומד בפני מימוש של אותן דירות מתוכננות אלה חסמים שאותם מעמידה הממשלה.
איציק שמולי: פה חסר מחלף, פה חסר בית חולים, פה חסר בית ספר.
מירי רגב: ולכן יש עכשיו את מסגרת הגג.
מירי רגב: אני חושבת שזה דווקא רעיון מאוד יפה שהביא האוצר.
איציק שמולי: הנקודה האחרונה שלא זרה לך, גברתי היושבת ראש, היא בעניין דיור בר השגה.
איציק שמולי: בואו לא נעשה הנחות לעצמנו ולא נעבוד על עצמנו.
איציק שמולי: דיור בר השגה חייב להתייחס ליכולת קנייה, בעלות או שכירות של האדם.
איציק שמולי: כל זמן שאין התייחסות בחקיקה לדבר הזה כל מה שעובר ליד, בערך, דירות קטנות וכו' זה לא דיור בר השגה.
איציק שמולי: האם חסר היום שוק שכירות מפותח במדינת ישראל?
איציק שמולי: האם המהלך הזה הוא מהלך ראוי?
איציק שמולי: האם אנחנו יכולים להסתכל על עצמנו בראי ולהגיד שיש פה פתרונות של דיור בר השגה, שיש פה פתרונות מספקים של דיור ציבורי?
איציק שמולי: ממש ממש לא.
<שרגא בירן: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק נפלא.
<שרגא בירן: הצעת החוק הזאת נפלאה, משום שהיא מאפשרת לשבור את הבירוקרטיה התכנונית.
<שרגא בירן: מדינת ישראל היא אחת המדינות המתוכננות ביותר.
<שרגא בירן: יש עשרות ומאות תמ"אות.
<שרגא בירן: אין פיסת אדמה במדינת ישראל שאיננה מתוכננת עם תכניות מתאר מחוזיות וכן הלאה.
<שרגא בירן: זה שובר את הבירוקרטיה, זה שובר את הריכוזיות וזה מאפשר ללכת קדימה.
<שרגא בירן: יש תיקון אחד שהייתי מציע לשקול בכובד ראש - אני אומר את זה על סמך ניסיון רב שנים - והוא לכלול בהגדרה של המתחמים המועדפים לדיור את כל שכונות העוני של מדינת ישראל, שזה סדר גודל של 185 שכונות שפזורות בארץ הזאת מהדרום.
<שרגא בירן: את, גברתי יושבת הראש, מדברת על כך שלא תתני לחוק הזה לעבור בלי שיהיה כאן הסדר לגבי העוני במדינת ישראל.
<שרגא בירן: אני אומר לך שזה יהיה פשע אם לא, משום שלתכנן שטחים פתוחים לעומת 200 אלף דונם בתוך מרכזי הערים של מדינת ישראל, סדר גודל של 20 אלף דונם בתל אביב, סדר גודל של 30 אלף דונם מתוך 125 אלף דונם בירושלים - -
מירי רגב: שרגא, אתה מדבר על כל המתחמים של שיקום שכונות דאז.
מירי רגב: עליהם אתה מדבר.
<שרגא בירן: אני מדבר על כך שתממשי את צוואתו של מנחם בגין , זכרונו לברכה, שקידם את הנושא הזה של שיקום שכונות.
<שרגא בירן: זה מה שצריך לעשות.
בועז טופורובסקי: שרגא, זה קרקע מדינה?
מירי רגב: בשיקום שכונות אני איתך.
מירי רגב: אני חושבת שזה מאוד חשוב.
מירי רגב: אתה מכיר את תמ"א 38, אתה מכיר את ההתחדשות העירונית שמנכ"ל משרד השיכון הציג לפני שבועיים פה בוועדה.
מירי רגב: הם צריכים לבוא לסט נוסף של - -
<שרגא בירן: גברתי, זה לא זה.
מירי רגב: האם כל שכונות השיקום נמצאות על קרקע פרטית או על קרקע מדינה?
<שרגא בירן: על קרקע פרטית.
מירי רגב: אנחנו מדברים פה על קרקע מדינה.
מירי רגב: אתה לא יכול לקחת - -
<שרגא בירן: הכנסת חוקקה את הרפורמה במינהל.
<שרגא בירן: כתוצאה מהרפורמה הזאת במינהל היא העניקה ל-750 אלף משפחות שגרות בשכונות העוני של מדינת ישראל את הקניין הקרקעי שעדיין לא נרשם.
<שרגא בירן: מדובר בקניין של כל הבנייה הרוויה במדינת ישראל.
<שרגא בירן: הצעד הבא היה צריך להיות פתרון בעיית התכנון.
<שרגא בירן: אנשים לא מאמינים במערכת התכנונית.
<שרגא בירן: לתכנן היום 2 בתים מתוך 100 בשכונה כזאת או אחרת לוקח 10,15, ו-20 שנה, לא 5 שנים.
<שרגא בירן: בשנת 1995 התחלנו תכנון מסוים שאושר ל-4500 יחידות דיור.
<שרגא בירן: קבענו תכנית שאושרה כחוק דיור בהישג יד בהיקף של 20%.
<שרגא בירן: הרפורמה במקרקעי מדינת ישראל שהעניקה את הקניין בכל שכונות העוני לתושבים שלה הייתה חסרת ערך, משום שהקרקע מתה והעוני נשאר במקומו.
<שרגא בירן: אפשר לעשות את המהפך הזה של העוני ולהפוך 750 אלף משפחות עניות במדינת ישראל לאנשים אמידים, להוציא אותם מהפערים האיומים ומהעוני ועל ידי כך ליצור מאגר עצום של מאות ואלפי יחידות דיור.
<שרגא בירן: זה ניסיון בין לאומי, זה ניסיון בארץ.
<שרגא בירן: זה קרה בראש העין, זה קרה ברחובות, זה קרה במקומות שונים בארץ הזאת.
<שרגא בירן: החוק הזה איננו מאפשר את זה, כי הוא חל רק על קרקע של המינהל.
<שרגא בירן: הקרקע הזאת עברה לידי המדינה.
<שרגא בירן: כדי לעשות את העניין הזה צריך שזה יחול על יוזמה עירונית של הדיירים עצמם.
<שרגא בירן: אם החברה הזאת לדיור , שהיא בעיני רשות לאומית להתחדשות עירונית ולדיור בהישג יד, תיהפך להיות לגורם שמתכנן בהסכמים עם העיריות ונותן תקווה, הדבר הזה יקרה.
<שרגא בירן: הדיור בהישג יד שאנחנו מדברים עליו הוא דיור שמבוסס על כך שהדייר - זה הסדר שהיה קיים במדינת ישראל על מאות אלפי יחידות דיור - מקבל משכנתא על כל הדירה שלו.
<שרגא בירן: הוא לוקח על עצמו בפועל רק את הוצאות הבנייה.
<שרגא בירן: על דירה קטנה זה סדר גודל של 400, 500 אלף שקל.
<שרגא בירן: הקרקע לפי החוק שקיים במדינת ישראל מוחזקת בנאמנות עבורו, הוא יכול לרכוש אותה במשך השנים.
<שרגא בירן: זה פותר את הבעיה המרכזית, גברתי.
<שרגא בירן: הבעיה המרכזית של דיור בהישג יד זה איך לפתור את הבעיה לאנשים שאין להם את ההון העצמי כדי להיכנס למעגל הדיור .
<שרגא בירן: אם את נותנת בתוך החוק הזה, שזה דבר מאוד חשוב, סטטוס תכנוני מיוחד לדיור בהישג יד לאותם 20%, מחיר הקרקע הופך להיות מחיר הרבה יותר נמוך, משום שלתקופה של 15,20 שנה יש סטטוס.
<שרגא בירן: כמו שיש סטטוס לדיור מוגן או לדיור נופש, כך יהיה סטטוס מיוחד בתכנון.
<שרגא בירן: חשוב מאוד שהתיקון הזה ייכנס, משום שאז השמאי שם את הקרקע הזאת כקרקע מיוחדת, לא כקרקע סחירה.
<שרגא בירן: זה יוצר את האפקט החיובי לגבי המערכת הבנקאית, משום שלא יהיה היצף שישבור את השוק של הדירות שכבר קיימות.
מירי רגב: שרגא, תצטרף לעוד ישיבות שלנו.
מירי רגב: שם תוכל להתייחס לגבי הסעיפים.
<שרגא בירן: מה דעתך על ההצעה שלי?
מירי רגב: אני צריכה לשקול אותה, אני צריכה ללמוד אותה.
מירי רגב: אתה הצגת לי אותה באופן פרטי.
<שרגא בירן: יש לך תפישה ידועה כל כך טובה.
מירי רגב: יש לי תפישה ידועה.
מירי רגב: אני בעד שיקום שכונות.
מירי רגב: אני צריכה לקבל התייחסות נוספת למה שאתה אומר ולשמוע אחרים.
מירי רגב: החוק הזה מדבר על קרקע של המדינה, לא על קרקע פרטית, כי חובת המדינה בקרקע של המדינה לדאוג לאותו משבר דיור שקיים בארץ.
<שרגא בירן: אם את יכולה לתפוס כאן שתי ארנבות במכה אחת, גם לפתור את בעיית העוני וגם לפתור את בעיית הדיור - -
תמר זנדברג: תן לי רגע לסייע לך.
תמר זנדברג: אני חושבת שיש לנו כאן בלבול מושגי - מאתמול אנחנו דנים בו - בין הנושא התכנוני, שבכך עסקינן, לבין הנושא הקנייני, למי שייכת הקרקע.
תמר זנדברג: מישהו יודע כאן למי שייכת הקרקע של הבית שהוא גר בו?
תמר זנדברג: האם פרטי?
תמר זנדברג: האם למדינה?
מירי רגב: את התייחסת בשבוע שעבר.
מירי רגב: אם את רוצה להתייחס ישירות לדברים של שרגא, תיפגשי איתו ותלמדי ממנו את העניין.
מירי רגב: אנחנו מתייחסים כרגע לחוק הזה.
תמר זנדברג: אני מדברת על החוק הזה.
מירי רגב: את התייחסת לחוק הזה אתמול.
<שמואל מרדכי קסלר: שמעתי את ההצגה של אתמול לגבי הצעת החוק.
<שמואל מרדכי קסלר: אני קצת מפחד לברך שמא לפיד יחזור בו כי מדובר בפתרון לציבור החרדי.
<שמואל מרדכי קסלר: רשמתי מספר שאלות שאני חושב שמאוד חשוב שיענו עליהן.
<שמואל מרדכי קסלר: אני קצת מתחבר לדברים של איציק.
<שמואל מרדכי קסלר: כמה קרקעות יש במלאי שלא משווקות לציבור?
<שמואל מרדכי קסלר: אני יודע שיש ערים שלמות שיש תב"אות מוכנות ומסיבות שלא רוצים ליצור שסע לא משווקים את הכל יחד.
<שמואל מרדכי קסלר: כמה מכרזים ששווקו חזרו למינהל?
<שמואל מרדכי קסלר: היה עכשיו מכרז של 900 דירות בירושלים שחזר למינהל.
<שמואל מרדכי קסלר: יש עוד הרבה מכרזים כאלה.
<שמואל מרדכי קסלר: כמה קרקעות יש בידי קבלנים שעדיין לא בנו עליהם, למרות שיש במשרד השיכון זמנים עד מתי צריך לבצע את הבנייה?
<שמואל מרדכי קסלר: החוק הזה מדבר על התכנון, הוא מדבר על זמן ביצוע של 5 שנים.
<שמואל מרדכי קסלר: הפתרון הוא לעוד 8,9 שנים.
<שמואל מרדכי קסלר: התשובות לשאלות האלו זה פתרון שיכול לעבוד במידי.
<שמואל מרדכי קסלר: יש בעיה במכרזים.
<שמואל מרדכי קסלר: מחירי הפיתוח שהמדינה לוקחת הם פי 10 או יותר, כמובן אם עושים את זה בפיתוח עצמי.
<שמואל מרדכי קסלר: יש הרבה מכרזים, הרבה מטלות.
<שמואל מרדכי קסלר: הזכירו את זה לגבי מחלפים.
<שמואל מרדכי קסלר: ברמות היה מכרז לפתח 5 דונם פארק.
<שמואל מרדכי קסלר: זה חשוב מאוד, אבל זה לא דבר שנוגע לעצם הבנייה.
<שמואל מרדכי קסלר: זה מייקר את הבנייה.
<שמואל מרדכי קסלר: אין בעיה לדבר על כל הדברים האלה של תכנון ועל תיקון 102, אבל אנחנו לא מדברים על כמה זמן לוקח להוציא היתר ממתי שהכינו תכניות.
<שמואל מרדכי קסלר: זה לוקח היום בין שנה לשנה וחצי.
<שמואל מרדכי קסלר: לגבי עלות הבנייה.
<שמואל מרדכי קסלר: ישבנו לאחרונה בכמה מפגשים עם חברות מחוץ לארץ.
<שמואל מרדכי קסלר: הן אמרו שהן יכולות להוזיל את הבנייה עד 40% על ידי ביצוע שלהן.
<שמואל מרדכי קסלר: חברה אחת אמרה שזה תלוי בכמות יחידות הדיור.
<שמואל מרדכי קסלר: הם אמרו שהם צריכים מינימום של 500 יחידות דיור.
<שמואל מרדכי קסלר: אם אפשר לקנות שם את חומרי הגלם זה יכול להוזיל את הביקושים.
<שמואל מרדכי קסלר: צריך לפתוח את הנושא של הייבוא.
<שמואל מרדכי קסלר: לא דיברו בכל הסיפור הזה לגבי זמן הביצוע.
<שמואל מרדכי קסלר: דיברו על זמן ביצוע של 15 חודש במקום 24 חודש.
<שמואל מרדכי קסלר: בכל ההצגה של אתמול דיברו על העלייה של מחירי הדירות.
<שמואל מרדכי קסלר: לא הייתה תשובה למה עלו מחירי הדירות בשנים האחרונות מעבר למחירי הקרקע.
<נעמי מורבייה: אני מבקשת שבמסגרת החוק תופיע במפורש הנחיה שאחוז מסוים מהדירות שנבנות יהיו מתועדות, מיועדות, ייעודיות, כל כינוי שייגזר, לאנשים בעלי מוגבלות, כדי להבטיח שגם אנשים בעלי מוגבלות יוכלו לגור בשכירות במחיר הולם.
<נעמי מורבייה: ההצעה היא שהדירות האלו יהיו בקומות קרקע, מאחר וכך זה פותר את הבעיה של ההנגשה שאחר כך למשרד השיכון, למשרד הבריאות עולה הון תועפות.
<נעמי מורבייה: זה נורא פשוט.
<נעמי מורבייה: או שסוגרים את קומת הקרקע, עושים דירה מפולשת, או פשוט מראש בונים אותה כדירת גן עם פתחים יותר רחבים לפי התקן.
<נעמי מורבייה: רוחב כניסה של 80 סנטימטר בדלת כבר הופך את הדירה ליותר נגישה לנכים.
<דורון יהודה: היינו מקבלים 10% מהמגרשים במקומות מסוימים שיוצאים למכרזים לטובת ציבור הנכים המוגבלים הקשים שצריכים להתאים את הדירה למוגבלות.
<דורון יהודה: הדבר הזה לא מבוצע כיום, הוא נעשה ממש בבודד.
<דורון יהודה: לנושא הזה דאג ראש הממשלה, ביבי, לאחר שיחה שקיימתי איתו.
<דורון יהודה: אכן עשו תיקון כך שהגדירו ש-10% מהמגרשים שיוצאים למכרז יהיו לטובת ציבור הנכים במחירים מיוחדים.
<דורון יהודה: זה מקל על משרד השיכון שנותן את הסיוע כך שהנכה יכול לבנות את הבית, להתאים אותו למגבלות שלו ולהרגיש שהבית ממש מותאם למגבלות.
<דורון יהודה: אני חושב שצריך ללכת על זה.
<דורון יהודה: ישנן הרבה קומות מפולשות, קומות ביניים ששייכות לאדם מסוים שמוכן לתת אותן כדי לסגור אותן כדירה לטובת הנכים.
<דורון יהודה: צריך לאפשר את הדבר הזה.
<דורון יהודה: זה מה שחילקתי לכם בפעם שעברה.
<דורון יהודה: אני חושב שצריך לאפשר את זה בתקנות, כדי שנוכל לסגור דירות כאלו .
<דורון יהודה: סידרתי דירה כזאת ב-50 אלף דולר לנכה.
<דורון יהודה: מדובר בדירה של 130 בתוך העיר.
<דורון יהודה: איך עשיתי?
<דורון יהודה: משרד השיכון שילם את ה-50, אני הלכתי לקבלן שנתן ב-15 אלף דולר את השטח.
<דורון יהודה: סגרנו את הדבר.
<דורון יהודה: עשינו את הדירה ב-50 אלף דולר.
מירי רגב: דורון, שמענו את מה שאתה אומר.
מירי רגב: לגבי עניין המוגבלויות התייחסתי בדיון הראשון.
מירי רגב: אני אתייחס לזה גם אחר כך בהמשך.
<אמיר הלר: כשהוועדה המכובדת העבירה בפעם הקודמת את חוק הוד"לים היא כתבה שם תנאי של 80% קרקע מדינה כתנאי.
<אמיר הלר: בתיקון האחרון שעשיתם הפחתתם את זה ל-40% קרקע מדינה.
<אמיר הלר: הותמ"ל הולך לאותו כיוון.
<אמיר הלר: חבל.
<אמיר הלר: בסוף מדובר ב-500 יחידות דיור כתנאי מינימום.
<אמיר הלר: אני לא רואה נפקות ולא רואה הבדל בין קרקע מדינה לקרקע פרטית לגבי יחידות הדיור שנבנות עליהן.
<אמיר הלר: אני מבין שיש חשש כלשהו של משרד המשפטים לכך שיש כאן איזו שהיא הטבה לגורמים פרטים.
<אמיר הלר: חשוב לציין שמי שמחזיק בקרקע של 500 יחידות דיור הוא לא גורם אחד, בדרך כלל מדובר בהרבה מאוד בעלי קרקעות שונים שמחזיקים בקרקע של 500 יחידות דיור לפחות.
<אמיר הלר: אני לא רואה כל סיבה למה החוק הזה מפלה את בעלי הקרקעות הפרטיים על פני קרקע מדינה.
<אמיר הלר: אני לא רואה את הסיבה למה לא לקדם תכניות שיכולות בסופו של דבר לספק יחידות דיור, לא משנה אם זה קרקע מדינה או קרקע פרטית.