GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ארז קמיניץ: הדבר הזה צריך לעבור עוד בחינה נוספת, לכן יש פה הסמכה לשר בתקנות.
<ארז קמיניץ: יש מצבים שהבקשה להיתר סותרת את החלטות המועצה.
<ארז קמיניץ: אז זה יותר מסובך לראות בהעדר תגובה הסכמה וכו'.
זבולון כלפה: מה שאתה אומר זה שיהיה תהליך שילווה עם הזמן ויגובש.
זבולון כלפה: תכין משהו ראשוני ולאחר מכן - -
<ארז קמיניץ: במצבים שבהם לא שולם הכסף לרשות אני לא בטוח שאי אפשר להמשיך עם ההליך ההיתרי ולקבל את הכסף אחר כך.
<ארז קמיניץ: הדברים האלה ייבחנו.
<ארז קמיניץ: בהקשר של תגובת הרשות לאחר הקצאה בפטור ממכרז, צריך להיות כתוב בתוך המועד האמור.
<ארז קמיניץ: אחרי שיש החלטה על פטור ממכרז, שהיא החלטה שעוברת אינסטנציה מסוימת במינהל, מתחיל מניין הימים.
<ארז קמיניץ: לא כתוב פה מניין הימים אחרי ההקצאה.
<תומר רוזנר: בפטור אין ימים.
<ארז קמיניץ: אחרי שיש החלטה להקצאה.
<ארז קמיניץ: עכשיו באים ומבקשים את ההיתר.
<נתן מאיר: ארז, לא יפרשו את זה אחרת.
<תומר רוזנר: אפשר להבהיר את זה, זה עניין של נוסח.
<תומר רוזנר: הסעיף הבא הוא סעיף 145ב על רישוי בדרך מקוצרת.
<תומר רוזנר: התיקון בעמוד 8.
<תומר רוזנר: בנוסח המקורי היה מניין הימים למתן היתר בדרך המקוצרת 45 ימים מיום קליטת הבקשה.
<תומר רוזנר: כדי לדייק את הנוסח ולהבהיר אותו, פוצל פה לוח הזמנים כך שיהיה ברור מה תרשים הזרימה של בקשה להיתר עם הפניה לימי עבודה.
<גלעד קרן: (3) החליטה רשות רישוי המקומית כי בקשה להיתר תואמת את התכניות וההנחיות המרחביות, תשלח למבקש הודעה על תשלום החיובים האמורים בסעיף 145(ד)(1) בתוך 15 ימי עבודה ממועד החלטתה.
<גלעד קרן: (3) רשות הרישוי תיתן את ההיתר בתוך 5 ימי עבודה מתום המועד לשליחת ההודעה על תשלום החיובים כאמור בפסקה (2) ובלבד שנתמלאו לגבי הבקשה להיתר כל דרישות החוק והתקנות והתקיימו כל אלה:
תמר זנדברג: האם רשות הרישוי חייבת להוציא את דרישת התשלום תוך 15 ימים והמבקש חייב תוך 5 ימים לשלם?
<תומר רוזנר: תוך 10 ימים.
<תומר רוזנר: אנחנו מדברים כאן על הליך בדרך מקוצרת שבו שני הצדדים צריכים לקחת על עצמם אחריות.
<תומר רוזנר: המבקש שרוצה שיתנו לו היתר מהר צריך להיות גם מוכן לשלם מהר את מה שצריך לשלם.
תמר זנדברג: מה קורה פה תוך 5 ימים?
זבולון כלפה: נתינת ההיתר.
תמר זנדברג: מהיום שהוא שילם?
זבולון כלפה: מולאו כל התנאים, תוך 5 ימים הוא יקבל את ההיתר.
תמר זנדברג: 5 ימים מתום המועד - -?
זבולון כלפה: זה אחד מהתנאים.
<שירה ברנד: אחד התנאים זה שהוא גם צריך לשלם.
זבולון כלפה: תנאי קטן ומשמעותי.
<גלעד קרן: (ב) המבקש הגיש לרשות הרישוי בתוך 10 ימי עבודה ממועד שקיבל את הודעת התשלום, אישור על תשלום החיובים כאמור בסעיף קטן (2) ואולם אם לא שלחה רשות רישוי למבקש פירוט של החיובים במועד שנקבע לפי אותו סעיף – יחולו לעניין זה הוראות סעיף 145(ד)(2), בשינויים המחויבים; בפסקה (3) אנחנו מוחקים את השורה האחרונה: "בתום 45 ימים ממועד קליטת הבקשה;"
זבולון כלפה: משמעות הדבר שזה חל במידית ב-(3)?
זבולון כלפה: אין לו שום מסמך ביד.
<שירה ברנד: יש לו את הבקשה להיתר.
<תומר רוזנר: אם המבקש הגיש בקשה להיתר והרשות המקומית ישבה בחיבוק ידיים ולא עשתה כלום, הוא יכול, רק במקרים של רישוי בדרך מקוצרת, להגיש הצהרה והבקשה הזאת תיחשב כהיתר.
<בינת שוורץ: מי שלא ממלא - -
זבולון כלפה: רוח חדשה מנשבת בין משרדי הממשלה.
זבולון כלפה: סיפרו לנו דברים אחרים עד עכשיו.
<גלעד קרן: (3) התקיים האמור בפסקה (4), תיתן רשות הרישוי את ההיתר ובלבד שהתקיימו התנאים האמורים בפסקה (2)(א) ו-(ב) ומגיש הבקשה הגיש לרשות הרישוי המקומית הצהרה מאת עורך הבקשה לפי חוק זה במתכונת שקבע שר הפנים על כל אלה;
תמר זנדברג: אני רוצה להעיר לגבי פסקה (4), לגבי כך שבקשה להיתר הופכת להיתר.
זבולון כלפה: זה ב-(3), לא ב-(4).
תמר זנדברג: אנחנו רוצים לקצר, לייעל והכל, אבל בואו לא נשכח שהרשות היא זאת שמייצגת את האינטרס הציבורי, כשהמבקש הוא לרוב פרטי.
תמר זנדברג: אנחנו מטילים כאן סנקציה שבאופן מידי מה שהוא ביקש, לא חשוב מה, אם התעכבה הרשות איזה כמה ימים, קרה משהו או פקידה הייתה חולה, מה שהוא מבקש הופך להיתר בלי שום בקרה.
דוד ביטן: אם מולאו התנאים להיתר.
תמר זנדברג: מה זה התנאים?
תמר זנדברג: התנאים זה התשלום.
זבולון כלפה: לא, מדובר בכל הדרישות האחרות.
<כרמית יוליס: יש החלטה של רשות רישוי.
<שירה ברנד: זה הופך להיות היתר באמצעות מורשה.
<שירה ברנד: עורך הבקשה מצהיר שכל התנאים, הוראות החוק והתקנות התקיימו בבקשה.
<שירה ברנד: הוא לוקח אחריות.
זבולון כלפה: אדם מגיש בקשה.
זבולון כלפה: מה לוח הזמנים?
זבולון כלפה: מה קורה על פני הציר?
<שירה ברנד: אנחנו לא מדברים על כל בקשה להיתר, אנחנו מדברים על דברים שמלכתחילה קבענו שאינם עשויים ליצור סיכון או הפרעה של ממש, אינם עשויים ליצור השפעה מהותית על הסביבה.
<שירה ברנד: מדובר בדברים שהם לא מאוד גדולים ומשמעותיים.
תמר זנדברג: אין בעיה, אבל הם עדיין טעונים היתר.
<שירה ברנד: אין ספק שהם טעונים היתר.
תמר זנדברג: המחוקק קבע שיקול דעת של הרשות.
<תומר רוזנר: היתר זה בקרה.
<תומר רוזנר: רוב הפסיקה קובעת שכשמדובר בהיתר לרשות הרישוי אין כמעט שיקול דעת.
<תומר רוזנר: היא חייבת לתת את ההיתר אם הוא עומד במה שקבעה התכנית.
<שירה ברנד: אם הוא עומד בכללים.
<שירה ברנד: רק במקרים יוצאים מן הכלל היא צריכה לנמק היטב למה כשהוא טוען לחוק, לתקנות, לתכניות ולהנחות המרחביות, לא ניתן ההיתר.
<שירה ברנד: יכול להיות מקרה נדיר כזה.
<שירה ברנד: הוא יצטרך לנמק אותו היטב.
<שירה ברנד: אנחנו אומרים שבמקרה כזה שבו האדם הגיש את הבקשה, הוא נבדק-על ידי רשות הרישוי ונמצא תקין אין לנו בעיה, אנחנו מתקדמים במסלול הרגיל ואנחנו רק נותנים לוחות זמנים קצרים יותר.
<שירה ברנד: במידה והוא לא נבדק בתום פרק הזמן שנקבע לרשות הרישוי לבדוק את הבקשה - - זאת לא בקשה מורכבת, זה באמת דברים קטנים, פרטים קטנים.
<שירה ברנד: לא מדברים על בניית בית מ-0, אנחנו מדברים על תוספות קטנות, על בניית ממ"ד, על סגירת מרפסת, על בניית חדרים על הגג.
<שירה ברנד: אנחנו עוד לא סגורים בדברים האלה.
<שירה ברנד: אנחנו לא מדברים על בנייה של מבנים גדולים.
<שירה ברנד: יכול להיות שזה יהיה גם מחסנים קטנים.
תמר זנדברג: בניית ממ"ד, סגירת מרפסת אלה דברים משמעותיים שיש להם השפעה על האינטרס הציבורי.
<שירה ברנד: אני מסכימה.
<שירה ברנד: מתי הבקשה להיתר הופכת להיות להחלטה ואחר כך להיתר?
<שירה ברנד: כאשר עורך הבקשה מצהיר.
<שירה ברנד: יש כמה תנאים שצריכים להתמלא.
<שירה ברנד: הראשון בהם שעורך הבקשה מצהיר.
<שירה ברנד: הוא אומר: לקחתי את האחריות, בדקתי ומצאתי שהבקשה שהגשתי תואמת לכל הוראות החוק, התקנות, התכניות, חישוב השטחים וההנחיות המרחביות.
<שירה ברנד: זה קצת מזכיר את מה שהיה בחוק שפג תוקפו לגבי המורשה להיתר.
<שירה ברנד: הוא לוקח את האחריות ואומר: נכון שרשות הרישוי לא בדקה, אבל בדקתי ואני מצהיר ואומר שהכל תואם.
<שירה ברנד: אחרי זה, אם יש לו את הצהרה הזאת, את האישור של מכון הבקרה, כשצריך מכון בקרה, והוא גם משלם, אז הבקשה להיתר הופכת להיות היתר.
<שירה ברנד: אם לא התמלאו כל שלושת התנאים - -
<כרמית יוליס: יש גם החלטה של רשות רישוי מקומית על כך שהבקשה להיתר תואמת את התכניות וההנחיות המרחביות.
<תומר רוזנר: זה לא חייב להתקיים.
תמר זנדברג: אולי צריך, אדוני היועץ המשפטי וכבוד היושב-ראש, לוותר על השלב הזה לאור מה ששמענו.
תמר זנדברג: בואו נדון על זה.
תמר זנדברג: בואו נדון על המהות.
תמר זנדברג: במידה וירצו מוסדות התכנון אפשר להטיל.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים שצוותי התכנון, צוותי הרישוי, שחלק מזה הולך להיות מופרט.
תמר זנדברג: אפשר לדלדל ולייבש את הדבר הזה כך שהוא בהכרח לא יספיק לעמוד בלוח הזמנים שנקבע ואז כל בקשה להיתר הופכת אוטומטית להיתר בתום זמן מסוים.
תמר זנדברג: אולי נקיים דיון.
תמר זנדברג: אולי לא צריך את החלק הזה בכלל, אפשר לפטור מהימים האלה.
תמר זנדברג: זה דבר כל כך קטן.
זבולון כלפה: הסעיפים האלה כבר היו.
זבולון כלפה: מדובר פה רק בתיקוני נוסח כאלה ואחרים.
זבולון כלפה: אנחנו חורשים את אותו שדה פעמיים.
תמר זנדברג: רק שהוועדה תבין את המשמעות.
זבולון כלפה: תשימי לב שיש רוב לקואליציה כאן.
תמר זנדברג: אנחנו אומרים שבמקרה של בניית ממ"ד, סגירת מרפסת יש פטור מהיתר.
תמר זנדברג: אני לא יודעת אם דנו בזה, אם החלטנו דבר כזה.
<בינת שוורץ: אנחנו בהחלט חושבים, כמו חברת הכנסת זנדברג, שהאחריות של רשות רישוי היא לא רק לבדוק את ההתאמה לתקנות וכו', אלא גם לשמור על האינטרס הציבורי.
<בינת שוורץ: זה לא מקנה לה את הסמכות לחרוג מהוראות החוק לעניין לוחות זמנים.
<בינת שוורץ: יש כאן שתי אפשרויות: או שהיא מסרבת לבקשה, והיא יכולה לסרב, אף אחד לא מונע ממנה, או שהיא לא סירבה ושתקה, שאז כנראה האינטרס הציבורי לא מספיק חשוב עד כדי כך.
תמר זנדברג: זה לא מדויק.
תמר זנדברג: בסדר, היא לא עמדה, אבל השאלה מה הסנקציה.
תמר זנדברג: גם לאזרח יש עבירה.
תמר זנדברג: לא על כל מסמר מכים בטנק.
תמר זנדברג: האם אנחנו לוקחים על אחריותנו שיש מצבים שאם הרשות שתקה, אם היא לא עמדה אולי יבוא יום שבו מישהו יהיה לו אינטרס שהיא תשתוק והיא לא תוכל לעמוד.
תמר זנדברג: אם באותו רגע היא לא עמדה האינטרס הציבורי מופקע ממנה לחלוטין.
תמר זנדברג: השאלה אם זה מידתי.
<תומר רוזנר: האינטרס הציבורי יכול לבוא לידי ביטוי בשני מצבים.
<תומר רוזנר: מצב אחד שבו מי שמבקש את ההיתר בדרך מקוצרת מבקש הקלה.
<תומר רוזנר: נגיד הדוגמה של בניית ממ"ד, שזה מה שנפוץ בבנייה ותיקה, שאינו תואם את התכנית הקיימת.
<תומר רוזנר: במצב הזה התהליך של בקשת רישוי בדרך מקוצרת לא קיים.
<תומר רוזנר: הוא קיים רק אחרי שדנים בהקלה בדרך הרגילה.
<תומר רוזנר: אנחנו לא מבטלים את השלב של הדיון בהקלה בוועדה המקומית עם מתן אפשרות לשכנים להביע את עמדתם בלוחות הזמנים הרגילים.
<תומר רוזנר: רק אחרי שמסתיים השלב הזה והוועדה המקומית מחליטה אם לתת את ההקלה או לא, עוברים לשלב של הרישוי המואץ.
<תומר רוזנר: במצב השני שבו הבקשה להיתר תואמת את התכנית, למעשה כבר דנו בנושא הזה עם אפשרות לציבור להתנגד בשלב התכנית.
<תומר רוזנר: נתנו לציבור את הזמן להתנגד.
<תומר רוזנר: הפסיקה קבעה שבמצב שיש התאמה לתכנית שיקול הדעת של רשות הרישוי הוא מאוד מאוד מצומצם.
<תומר רוזנר: האינטרס הציבורי כבר נדון בשלב התכנית.
<תומר רוזנר: מבקש ההיתר מיישם את ההחלטה של הוועדה המקומית שהיא קיבלה כבר בשלב התכנית.
<תומר רוזנר: אם הוא חורג מהאינטרס הציבורי שכבר נקבע בתכנית, אין קיצור בלוח הזמנים והולכים למסלול ההקלה.
תמר זנדברג: זה ביטול בפועל של השלב הזה של ההיתר.
תמר זנדברג: אתה אומר שאם זה תואם לתכנית, אז פתחנו את שערי ההיתר וההיתר כאן
תמר זנדברג: חסר משמעות כי בכל מקרה אפשר להמתין מספר ימים מסוים והצורך בהיתר מתבטל.
<בינת שוורץ: זה 3 מסלולים.
<שאול אדם: מהנדס הוועדה צריך לחתום.
תמר זנדברג: יש שתי אסכולות בסטטיסטיקה: טעות אלפא וטעות בטא.
תמר זנדברג: היושב-ראש מוביל קו שאומר שרוב האנשים רוב הזמן בסדר ואנחנו רוצים שאנשים יעמדו בדברים כמו שהם.
תמר זנדברג: אנחנו כאן כדי לסתום את הפרצות.
תמר זנדברג: אני חושבת שבכתיבת חוק אנחנו שמים סייגים למצבים שבהם יש ניצול לרעה.
תמר זנדברג: זה שהרשות צריכה לעמוד בחוק, צריכה לעשות מה שצריך, אין על זה ויכוח.
תמר זנדברג: אם היא לא עושה כן, האם הסנקציה צריכה להיות הפקעת שיקול הדעת שלה, כשאנחנו יודעים שבמצב השני יכול להיות מישהו שהאינטרס שלו הוא לנצל?
תמר זנדברג: יכול להיות שלמרות האיחור ולמרות העיכוב, שהוא לא צודק, עדיין יש פה ניסיון לנצל למשהו אחר.
תמר זנדברג: האם במצב כזה אנחנו בחקיקה הראשית מפקיעים את שיקול הדעת באופן אוטומטי?
<שאול אדם: כמו שאמרת שיש שני צדדים, כך גם כאן יש שני צדדים.
<שאול אדם: יש את האזרח, שהוא המבקש, ויש את הרשות.
<שאול אדם: שניהם צריכים לקחת את האחריות.
<שאול אדם: כל אחד אחראי במאה אחוז על ה-50% שלו.
תמר זנדברג: אין ספק, אבל השאלה מה הסנקציה אם לא.
<שאול אדם: זאת הסנקציה.
תמר זנדברג: אני חושבת שזאת סנקציה חריפה לציבור.
תמר זנדברג: הרשות לא מייצגת את עצמה.
<שאול אדם: היא מייצגת את הציבור.
<שאול אדם: היא צריכה להיות אחראית.
תמר זנדברג: הפקעת שיקול הדעת של הרשות במצב כזה, גם אם הרשות כשלה באיזה איחור של יום, הוא חריף מידי ולא מידתי עבור הציבור.
זבולון כלפה: ההצגה של הדברים קצת קיצונית מידי.
זבולון כלפה: ניתן פה מקום לשיקול הדעת.
זבולון כלפה: הרשות לא עמדה בהתחייבויות שלה ללוחות הזמנים.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה אם הסנקציה הראויה במצב כזה היא הפקעת שיקול הדעת שלה לגמרי כך שבקשה להיתר הופכת להיתר אם הרשות התעכבה ביום.
זבולון כלפה: להערכתי אנחנו משקיעים פה הרבה זמן על מעט מאוד של מקרים, אם בכלל.
תמר זנדברג: זה יכול להפוך למסלול מהיר.
זבולון כלפה: בסופו של התהליך אם משרד הפנים, משרד המשפטים ומשרדים אחרים יראו שהיה פה כשל בהחלטה הם יבקשו לעצור.
זבולון כלפה: אם ההצעה הזאת מקובלת עליהם והם מתואמים עם האחרים – אני לא שומע פה התנגדויות מצד אחרים – אז כנראה שכולם מבינים שיש פה איזה שהוא איזון.
<נתן מאיר: אחרים עוד לא הגיעו לזכות דיבור.
<נתן מאיר: יש כאן עניין עקרוני ועניין פרקטי.
<נתן מאיר: בצד העקרוני אני מצטרף למה שאמרה חברת הכנסת זנדברג על כך שהמציאות מגוונת.
<נתן מאיר: בקשה להיתר ששודרגה למעמד של היתר בגלל מחדל אדמיניסטרטיבי היא מקור לצרות.
<נתן מאיר: הייתי מוכן לעקוף את השאלה העקרונית אם בצד הפרקטי היה פתרון שהוא ריאלי, אבל אין לנו.
<נתן מאיר: אני רוצה שנעמיד את עצמנו במקום רשות רישוי מקומית שבאה ואומרת: יש לי 15 יום לתת את פירוט ההיתרים, ואני רוצה למלא אחר מצוות החוק.
זבולון כלפה: כוח אדם מוגבל.
<נתן מאיר: בואו נרד רזולוציה ונעמיד את עצמנו במקומה.
<נתן מאיר: יש 3 סוגי תשלומים שכרוכים בהוצאת היתר.
<נתן מאיר: בואו נסקור אותם אחד אחד.
<נתן מאיר: התשלום הראשון הוא אגרות בנייה לפי תקנות התכנון והבנייה.
<נתן מאיר: זה חישוב אריתמטי שבסמכות רשות הרישוי.
<נתן מאיר: פה אין לי מה להגיד, מלבד זה שרשות רישוי תבוא ותגיד שכשמוגשת בקשה לפי הפרק הזה חשב האגרות יזרוק הכל וייתן עדיפות לבקשות האלו.
<נתן מאיר: סוג התשלום הזה זה עניין אדמיניסטרטיבי של רשות הרישוי, שגם אם יש לה עומס היא תקבע לה את סדרי העדיפויות הפנימיות.
<נתן מאיר: סוג תשלום שני אלה היטלי פיתוח.
<נתן מאיר: זה התשלום הכבד.
<נתן מאיר: הוא הרבה יותר גדול מאגרות הבנייה.
<נתן מאיר: פה רשות רישוי מקומית היא חלק מוועדה מקומית.
<נתן מאיר: ניקח לדוגמה ועדה מרחבית, דהיינו ועדה של מספר רשויות מקומיות.
<נתן מאיר: פה המידע בא מהרשויות המקומיות, הוא לא אצל רשות הרישוי.
<נתן מאיר: הן צריכות לתת לה פירוט של חיובים של היטל סלילת דרכים, אם יש תאגיד מים וביוב - -
זבולון כלפה: זה לא משתנה כל שני וחמישי.
<נתן מאיר: צריך לעשות חישוב שהוא גם אריתמטי.
זבולון כלפה: ברור לי, נתי.
זבולון כלפה: בואו ניקח כל רשות מרחבית.
זבולון כלפה: יש בתחומה 6, ,4, 8 או 2 רשויות.
זבולון כלפה: יש את האגרות וההיטלים השונים שקיימים.
זבולון כלפה: לוחשים לי פה באוזן את אותם משפטים אמרת בישיבות הקודמות.
<נתן מאיר: זה חישוב אריתמטי שעושות הרשויות המקומיות.
<נתן מאיר: זה נכון שלרשויות מקומיות יש עניין בהוצאת ההיתר.
<נתן מאיר: יש לנו פה רשות רישוי שצריכה לתת מידע תוך 15 ימים.
<נתן מאיר: היא צריכה להישען על גוף אחר, שזאת הרשות המקומית שיכולה לספק לה את המידע או לא לספק לה את המידע.
<נתן מאיר: זאת סיטואציה מאוד מביכה שאנחנו מטילים חובה על רשות הרישוי שלא תלויה בה, תלויה במישהו אחר.
<נתן מאיר: סוג התשלום השלישי הוא היטל השבחה.
<נתן מאיר: היטל השבחה כרוך בשומה.
<נתן מאיר: אנחנו צריכים למסור את המידע שהוגשה בקשה להיתר, שזה מימוש זכויות לשמאי מקרקעין, כשהוא תוך 15 יום צריך להוציא את השומה כדי שנמסור אותה למבקש ההיתר.
<נתן מאיר: זאת משימה לא ריאלית.
<נתן מאיר: אני לא צריך להזדקק לצד העקרוני מה קורה אם הבקשה, כי זה לא יהיה נדיר, זה יהיה תדיר.
<נתן מאיר: המועד של 15 יום הוא לא ריאלי.
<נתן מאיר: הבעיה העקרונית שהעלתה חברת הכנסת זנדברג נכונה, זה יהפוך לנתיב העיקרי.
זבולון כלפה: אין בנוסח כפי שמוצע פה לפנינו אפשרות לוותר על אותם תשלומים.
זבולון כלפה: אם לגבי הממ"ד לא הספיקו לחשב לא קרה שום אסון.
זבולון כלפה: למערכת, לממלכה יש המון אפשרויות.
<נתן מאיר: למה לנו להיחלץ ממצב שאפשר לא להיקלע אליו?
<נתן מאיר: אם אני צודק, אז הנתיב העיקרי יהיה כזה שאם אדם מגיש בקשה להיתר במסלול המקוצר הזה והוא לא יקבל את פירוט החיובים תוך 15 יום, אז הבקשה להיתר תהפוך להיתר.
<נתן מאיר: אני השתכנעתי ממשרדי הממשלה שלא יהיה מצב שפתאום נראה בניין משונה, נשאל למה הוא קיים ויגידו לנו בגלל שלא מסרו את החיובים בזמן.
<נתן מאיר: זה לא יהיה, כי מדובר על מבנים שמבחינה עניינית כבר נבדקו.
<נתן מאיר: עדיין זה יהיה הנתיב העיקרי.
<נתן מאיר: למה לנו להכניס את עצמנו לנתיב שאנחנו יודעים מראש שיהיו פה בקשות להיתרים ששודרגו להיתרים בגלל לוח זמנים לא סביר?
<נתן מאיר: בואו נשנה את לוח הזמנים, נעשה אותו ריאלי.
זבולון כלפה: ההערה הובנה.
זבולון כלפה: אני חושב שהדברים נאמרו בפעמים קודמות.
זבולון כלפה: בחלק הזה של הדיון לא נכחתי.
זבולון כלפה: שמעתי בקשב רב את דבריך, שמעתי בקשב רב את הדברים של חברת הכנסת זנדברג.
זבולון כלפה: אני אומר לך שאני לא רואה פה צעד כזה דרסטי.
זבולון כלפה: שום דבר לא הולך פה לאיבוד.
<נתן מאיר: אני מקבל את מה שהממשלה אמרה.
זבולון כלפה: אני לא הממשלה.
<נתן מאיר: תהיה שקט שזה לא יביא לבניית מבנים לא ראויים או מבנים חורגים.
<נתן מאיר: בואו נגיד שהשתכנעו בפרק הזה, עדיין יש לנו בעיה שזה יהיה הנתיב העיקרי.
<נתן מאיר: אתה נותן לוח זמנים לא סביר.
<נתן מאיר: התוצאה היא שבקשות להיתר נחשבות כהיתר.
<נתן מאיר: הרשות גם לא גובה את החיובים שמגיעים, אלא צריכה לרדוף אחרי האזרח.
<נתן מאיר: היא משמיטה מתחת היד את מכשיר הגבייה שנקרא היתר בנייה.
<נתן מאיר: כל זה למה?
<נתן מאיר: בגלל איזה שהוא ריטואל של לוח זמנים לא סביר?
<נתן מאיר: אומרים "סוף מעשה במחשבה תחילה".
זבולון כלפה: כשאתה קוצב זמן, אז בכל דבר בחיים תמיד בא גורם ואומר לך: רגע, שנייה אחת, תן לי עוד שבוע.
זבולון כלפה: אם נתתי לך שבועיים ולא עשית, מה יעזור עוד שבוע?
<נתן מאיר: נימקתי למה שבועיים לא מספיקים.
<נתן מאיר: אם אני טועה בנימוק שלי - -
תמר זנדברג: בואו נדון בביטול.
זבולון כלפה: דנו כבר.
תמר זנדברג: בזה לא דנו.
תמר זנדברג: דנו כביכול בסנקציה.
תמר זנדברג: הרשות, שיש לה כוח אדם מוגבל, אומרת: יש לי עכשיו את זה, את זה ואת זה.
תמר זנדברג: מה, אני אשב עכשיו לדון על זה כשממילא שיקול הדעת שלי מוגבל וממילא ב-90% אני אאשר?
תמר זנדברג: ממילא הבקשה להיתר תהפוך להיתר.
תמר זנדברג: אף רשות לא תדון בבקשות האלו.
זבולון כלפה: ממילא לגבי כל האגרות והתשלומים למיניהם יהיו אין סוף אפשרויות נוספות כדי לגבות את הכל בלי שום בעיה בהמשך.
זבולון כלפה: אני לא רואה איפה הבעיה פה.
דוד ביטן: שהרשות תעבוד קשה.
תמר זנדברג: היא לא תעבוד קשה.
תמר זנדברג: היא תוותר על המצבים האלה ותפספס.
<שירה ברנד: נתנו פה 15 ימי עבודה, שזה 3 שבועות, בשביל לעשות חשבון אריתמטי פשוט של x מטרים כפול y שקלים אגרה.
<שירה ברנד: 3 שבועות בעינינו זה די והותר.
תמר זנדברג: הרשות לא תשב על זה 3 שבועות, כי היא יודעת שגם אם עוד 3 שבועות היא לא תשב על זה זה יהפוך להיתר אוטומטי.
<שירה ברנד: למה שהיא לא תשב על זה?
<שירה ברנד: הרגע שמענו שיש אינטרס לרשות - -
תמר זנדברג: זה שעות עבודה, זה אותו זמן - -
זבולון כלפה: בעיני הטיעונים האלה נשמעים קצת מוגזמים, כי בסוף האינטרס המובהק של הרשות הוא לגבות כסף.
זבולון כלפה: אני לא מכיר רשות שלא רוצה לגבות כסף.
זבולון כלפה: אם היא טעתה למעלה או למטה תמיד יש לה את הדרך לתקן.
זבולון כלפה: שומו שמיים והיא לא הגישה חשבון, לא קרה שום אסון.
זבולון כלפה: בטופס אכלוס, בטופס 4, יש אין ספור תחנות כדי לגבות את הכסף.
זבולון כלפה: אנחנו ממשיכים.
<גלעד קרן: (7) על אף ה וראות פסקאות (3) ו(5), אם הוגשה השגה לפי סעיף 152(א2) לא יראו את הבקשה להיתר כהיתר כאמור בפסקאות אלה, אלא אם כן נדחתה ההשגה והתקיימו כל התנאים האמורים בפסקאות האמורות.
<תומר רוזנר: תקנות התכנון והבנייה מאפשרות היום את מה שידוע בעגה התכנונית כערר שכנים כאשר מוגשת בקשה להיתר שלא על ידי כל מי שהוא בעל זכויות במקרקעין.
<תומר רוזנר: יכולים בעלי זכויות אחרים באותם מקרקעין להגיש הערות או השגות תכנוניות בלבד לוועדת המקומית או לרשות הרישוי המקומית, כדי שזו תבחן את הבקשה מבחינה תכנונית.
<תומר רוזנר: אנחנו מדגישים שלא מדובר בטענות קנייניות.
<תומר רוזנר: אם הם טוענים שזה מפר את זכותם הקניינית זה לא המקום לדון בזה, הם צריכים ללכת להליך קנייני אחר.
<תומר רוזנר: ההצעה כאן מתייחסת לסיטואציה של היתר בדרך מקוצרת בו עלול להיווצר מצב שלא ישמעו את אותם בעלי זכויות במקרקעין כי רשות הרישוי חדלה ולא קיימה את לוחות הזמנים המוכתבים לה בהצעת החוק.
<תומר רוזנר: מוצע כאן שבמצב הזה אותו הליך שמאפשר לבעלי הזכויות האחרים במקרקעין להגיש השגות תכנוניות על הבקשה יוכל להתבצע בוועדת הערר במקום ברשות הרישוי.
<תומר רוזנר: אם חלף לוח הזמנים והבקשה לכאורה הופכת להיתר, עדיין לא נשללת הזכות של אותם שכנים או בעלי זכויות אחרים במקרקעין להעלות את הטענות התכנוניות שיש להם, אם יש להם, במסגרת ההשגה שתוגש לוועדת הערר.
<תומר רוזנר: זה שינוי מהנוסח הממשלתי, שהציע מתן זכות ערר על התהליך הזה בכל מקרה של בקשה להיתר.
<תומר רוזנר: לאחר דין ודברים שימרנו את הנושא הזה של ההשגה בהיתר בדרך מקוצרת.
<תומר רוזנר: הוא לא יתקיים בהיתר רגיל בו ימשיך לחול הדין הקיים שלגביו אין זכות ערר על החלטת רשות הרישוי במצבים שיש בהם פגיעה - -
<ארז קמיניץ: במצבים שבהם נדחתה ההתנגדות, נדחתה ההשגה.
<ארז קמיניץ: על מתן היתר אין זכות ערר, יש עתירה לבית משפט.
<גלעד קרן: (ג) לא יינתן פטור מהיתר להתקנה לראשונה של מתקני אכסון ואגירה של גז, נפט, דלק וחומרים מסוכנים.
<תומר רוזנר: בנוסף להוראות הכלליות שנקבעו לגבי מה הם הדברים שאפשר לתת לגביהם פטור מהיתר, שזה רק דברים שהשפעתם פחותה וכו', יושבת-ראש הוועדה ביקשה להבהיר שדברים כאלה לעולם לא יהיו בפטור מהיתר.
<תומר רוזנר: הדוגמה שהועלתה הייתה צוברי הגז והדלק שהעלה מאן דהוא על דעתו לכלול אותם בפטור מהיתר.
<תומר רוזנר: כרגע הובהר שהם לא יהיו.
<גלעד קרן: עמוד 14, סעיף קטן (ו) לעניין כניסה לתוקף של הנחיות מרחביות.
<גלעד קרן: השינוי הוא שהכניסה לתוקף תהיה בתום 30 ימים ממועד הפרסום האחרון בעיתון לפי סעיף 1א או במועד מאוחר יותר שתקבע הוועדה המקומית.
<גלעד קרן: בסעיף 149(א)(1) לחוק העיקרי במקום "הקובעת מועד סביר להגשת התנגדויות" יבוא "הקובעת כי התנגדויות לבקשה כאמור תוגשנה בתוך 15 ימים ממועד הפרסום לפי פסקה זו ולעניין מי שנמסרה לו הודעה לפי פסקאות (2א) ו-(2ב) – ממועד מסירת ההודעה.
<גלעד קרן: " בסעיף 152 לחוק העיקרי – (1א) בכותרת השוליים אחרי "ערר" יבוא "והשגה" בפסקה (1) אנחנו מוחקים את המילים "או בהתאם לתקנות שהותקנו לפי סעיף 265(1).
<גלעד קרן: (1) אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: "(א2) הוגשה בקשה להיתר בדרך מקוצרת, רשאי שר הפנים לקבוע מקרים בהם בעל זכות במקרקעין שלגביהם הוגשה הבקשה להיתר יהיה רשאי להגיש השגה לוועדת הערר במועדים ובעניינים שיקבע.
<גלעד קרן: "אישור תחילת 157ב.
<גלעד קרן: (א) לא תבוצע עבודה לפי היתר אלא אם כן עבודה נתנה רשות רישוי המקומית לבעל ההיתר אישור כי ניתן להתחיל בביצוע העבודות (להלן – אישור תחילת עבודה); לא תתנה רשות הרישוי אישור תחילת עבודה אלא בתנאים שנקבעו בחיקוק, במידע שנמסר לפי סעיף 145(א1) או בהיתר.
<גלעד קרן: (ב) נקבעה חובה כאמור בסעיף 157ג, לא תיתן רשות רישוי המקומית אישור תחילת עבודה אלא אם כן מסר בעל ההיתר לרשות הרישוי הודעה על מכון הבקרה המיועד לבצע את בקרת הביצוע.
<גלעד קרן: (ג) רשות רישוי המקומית תחליט בבקשה לאישור תחילת עבודות בתוך חמישה ימי עבודה מעת שהוגשה לה הבקשה, ובלבד שנמסרה לה הודעה כאמור בסעיף קטן (ב).
<גלעד קרן: לא החליטה רשות הרישוי במועד, יראו את הבקשה בתום חמישה ימי עבודה נוספים מהמועד האמור, כאישור תחילת עבודה, ובלבד שהתמלאו התנאים הנדרשים לפי חוק זה.
<גלעד קרן: אישור בדבר בקרת ביצוע תקינה 157ה.
<גלעד קרן: לא תיתן רשות רישוי המקומית אישור כאמור בסעיף 157א, אלא אם כן אישר מכון בקרה כי תוצאות בקרת הביצוע על הבנייה תקינות, ככל שאישור כאמור נדרש.
תמר זנדברג: אפשר לנהל את אותו דיון שניהלנו קודם.
תמר זנדברג: הדבר הזה שיש מסלול אוטומטי כך שבקשה הופכת לאישור ומדלגים על שיקול הדעת של הרשות, נראה לי - -
זבולון כלפה: עוד פעם את מציגה את זה בצורה הזאת, אבל זו לא התמונה.
זבולון כלפה: נתנו לרשות זמן.
תמר זנדברג: הסנקציה על הרשות, שהיא הציבור, לא מידתית.
תמר זנדברג: יש תקדימים שאם רשות לא עומדת, אז אוטומטית - -?
זבולון כלפה: חשבתי שאת שייכת לתנועה להגנה על זכויות האזרח או משהו כזה.
זבולון כלפה: את לא קשורה אליהם?
תמר זנדברג: אני גאה להשתייך לאלה שמגינים, אבל כלל הציבור - -
זבולון כלפה: צריך איזה שהוא איזון בין הדברים.
תמר זנדברג: בדיוק, צריך איזון.
זבולון כלפה: זה האיזון המתבקש.
תמר זנדברג: יש כאן אינטרס פרטי עם הרבה מוטיבציה ואינטרס ציבורי שאולי לפעמים קצת מבוזר, נשמר על ידי הרשות שאולי היא קצת איטית וקצת חורגת ממועדים.
תמר זנדברג: אנחנו רוצים לייעל את הדברים, אנחנו לא רוצים שבאופן אוטומטי יופקע הדבר הזה, כי אז מה שאנחנו דנים בו זה ביטול השלב הזה.
זבולון כלפה: צריך לזכור שהתהליך היה כזה שאותו אזרח, קטן או גדול, פעל לפי כל הנהלים שהוא התבקש.
זבולון כלפה: אמרו לו: תעשה א', ב', ג' ו-ד'.
זבולון כלפה: הוא מחכה, מחכה ומחכה וכלום לא קורה.
תמר זנדברג: האם כשבא אזרח לביטוח לאומי יש הוראה שקובעת שאם הרשות התעכבה, התרשלה, לא סיפקה לו את האישורים בזמן, באופן אוטומטי הוא מקבל את הקצבה שלו, הוא מקבל את הזכאות לדיור ציבורי שלו?
זבולון כלפה: לא ביום אחד מתקנים את כל העולם.
זבולון כלפה: את צודקת.
תמר זנדברג: בואו נתחיל משם.
<קריאה: אם מגישים הצעת חוק - -
תמר זנדברג: אם מגישים הצעת חוק לכנסת והוועדה מתרשלת ולא קובעת - - לי יש הצעת חוק כזאת תלויה ועומדת.
תמר זנדברג: היא עוברת אישור אוטומטי?
תמר זנדברג: היא עברה במליאה, היא עברה בהסכמה עם הממשלה, אין בעיות.
תמר זנדברג: משרדי הממשלה הסכימו, לכן היא עברה טרומית.
<ארז קמיניץ: בתיאום?
תמר זנדברג: התיאום קיים בנוסח הצעת החוק.
תמר זנדברג: האם זה מבטיח לי אוטומטית שהצעת החוק שלי עוברת אם הוועדה לא דנה בזמן מסוים?
תמר זנדברג: אתם יודעים כמה בקשות יש לי לזכאות לדיור ציבורי שהאזרח לא מקבל בגלל שהרשות לא המציאה לו איזה נייר, בגלל - -?
זבולון כלפה: אין הנדון דומה לראיה.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד לוועדה מקומית - -
תמר זנדברג: זה אפילו יותר.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד, בוועדה מקומית דובר בתב"א שיש לה תוקף.
זבולון כלפה: בתוכה אנשים עושים שינויים קטנים, מינוריים כאלה ואחרים.
תמר זנדברג: גם פה מדובר באזרח שמגיעים לו כספים בדין מהרשות.
תמר זנדברג: הוא עמד בכל התנאים, הוא הגיש הכל.
זבולון כלפה: זה מה שאני אומר.
זבולון כלפה: זה לא אותו דבר.
תמר זנדברג: יש פה בעיה.
תמר זנדברג: יש איזה שהוא תקדים באיזה שהוא חוק אחר?
תמר זנדברג: אני רוצה להשכיל.
תמר זנדברג: זאת שאלה אמיתית.
<ארז קמיניץ: אני לא יודע לגבי מקרים אחרים בחקיקה אחרת.
<ארז קמיניץ: מצד אחד, מדובר בעוצמת או בכמות שיקול הדעת שהרשות, שזה השלטון המרכזי או השלטון המקומי, צריכה להפעיל אגב הדיון בבקשה המוגשת אליה.
<ארז קמיניץ: מצד שני, אנחנו רוצים לקדם מספר אינטרסים, בין היתר עבודה יותר יעילה של הרשות.
<ארז קמיניץ: אני חושב שכל הרפורמה שנעשתה פה - האמת שזה הופיע גם ברפורמה ב-2010 - באה להוביל לתוצרים תהליכיים של ייעול עבודת הרשות בשלטון המרכזי, במוסדות התכנון המרכזיים, בשלטון המקומי, בוועדה המקומית וברשות הרישוי.
<ארז קמיניץ: אינטרס שני שאנחנו רוצים לקדם זה האינטרס הציבורי שמופנם אל תוך הפרט שעומד בפני הרשות ומבקש את הרישוי, את ההיתר, את מה שהוא צריך לקבל.
<ארז קמיניץ: זה יכול להיות רישוי בכל מיני סוגים של נושאים.
<ארז קמיניץ: אנחנו עוסקים פה בתכנון ובנייה.
<ארז קמיניץ: אנחנו חיים במציאות קיימת, מסוימת שאותה באה הרפורמה הזאת, כמו הרפורמה הקודמת, לתקן.
<ארז קמיניץ: הייתה טענה - היא קיימת גם היום - שבתכניות אנחנו נמצאים במצב שמבחינת יעילות עבודת הרשות הוא לא טוב, בלשון המעטה, לכן צריך לייצר ייעול של התהליך הזה וסנקציה נגד הרשות.
זבולון כלפה: לא סנקציה, תמריץ.
<ארז קמיניץ: זו סנקציה.