GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ארז קמיניץ: יש עכשיו עדכון של תמ"א 35 כך שיכול להיות שהגבול העליון הזה יעלה.
<ארז קמיניץ: זו שאלת תוכן שהמועצה הארצית תידרש אליה.
<ארז קמיניץ: בהינתן גבול עליון של 500,600,700,300 יחידות דיור בישוב כזה או אחר, למי אני מרשה או למי אני נותן את הסמכות להגיד: בואו נגיע למקסימום הזה?
<ארז קמיניץ: האם אני נותן את ההחלטה הזאת בידי ועדה מקומית, מועצה אזורית, או שאני נותן את ההחלטה הזאת בידי הוועדה המחוזית.
<ארז קמיניץ: המדינה אומרת שבאזור המרכז היא רוצה שההחלטה הזאת תיעשה על ידי הוועדה המחוזית שרואה את ההשפעות של מה שעושה כפר נטר לנתניה, את מה שעושה אבן יהודה לתל-מונד.
<מוטי דלג'ו: כמו קדימה.
תמר זנדברג: אתה צודק שגם כפר תבור עושה לעפולה.
<ארז קמיניץ: יכול להות שהוועדה המחוזית תגיד: ראיתי, שמעתי את כפר נטר, שמעתי את נתניה ואת ראש העיר.
<ארז קמיניץ: בכל זאת אני מחליטה שבהינתן המטרות האלו, האלו והאלו אין בעיה להוסיף יחידות דיור.
זבולון כלפה: גם לאותה קהילה קטנה של 120 משפחות יש איזה שהוא ציר של התקיימות של קהילה.
זבולון כלפה: במסלול הזה שאתה שם אותם כרגע הם נועדו לכיליון.
<ארז קמיניץ: שיגישו לוועדת המחוזית תכנית להוספת 100 יחידות דיור.
נחמן שי: התנוונות, לא כיליון.
נחמן שי: הם לא מתים.
תמר זנדברג: זה המצב הכפרי של מדינת ישראל.
נחמן שי: ממה נפשך?
נחמן שי: הלכת פה במסלול שיש לך את השלייקס התכנוני שבא והגדיר במסגרת התמ"א לפי הרשימות ישובים עם 500, עם 350, תלוי באזורים השונים.
נחמן שי: לכאורה יש לך כיסוי לכל.
נחמן שי: סמוך על שיקול הדעת של האנשים האלה.
נחמן שי: האמן לי, אני יודע מה קורה במרחב הכפרי.
נחמן שי: הרבה פעמים הקהילות עצמן נאבקות בהרחבה, הן לא רוצות את ההרחבה מכל מיני סיבות כאלו ואחרות.
נחמן שי: מה עשית פה?
נחמן שי: מנעת את שיקול הדעת אצלם.
נחמן שי: העלית את זה לרמה המחוזית, ששם שוקלים שיקולים אחרים לגמרי.
נחמן שי: עיקרת את העסק מתוכן.
<ארז קמיניץ: אני לא מסכים למילים "עיקרת מתוכן".
<ארז קמיניץ: המצב הקיים היום הוא שזה בוועדה המחוזית.
<ארז קמיניץ: לבוא ולהגיד שהוועדה המחוזית בהכרח לא תיתן את זה זה לא מדויק.
<ארז קמיניץ: כל מה שנאמר פה זה שלהחלטה הזאת אם להוסיף יחידות דיור לפי מה שהתמ"א מאפשרת יש משמעויות מחוזיות.
<ארז קמיניץ: כל הפרק של הסמכויות נעשה מתוך ראייה שהסמכויות שניתנות לוועדות המקומיות ניתנות במאפיינים מקומיים.
<ארז קמיניץ: להחלטה של תוספת יחידות דיור במושבים ליד מרכזים עירוניים גדולים יש לא רק משמעויות מקומיות, יש גם משמעויות מחוזיות, לכן ההחלטה הזאת צריכה להינתן ברמה המחוזית.
<ארז קמיניץ: אמרנו את זה בהצעת החוק ביחס לכל המועצות האזוריות.
<ארז קמיניץ: עכשיו אנחנו מקצצים באמירה הזאת ואומרים שרק במרכז תוספת הזכויות שתהיה תהיה רק לצורך הרחבות יחידות דיור, לא להוספה של יחידות דיור נוספות.
זבולון כלפה: ארז, אתה מכיר את המושג הזה שנקרא רוח המפקד.
זבולון כלפה: שומעים פה הרבה מאוד אנשים.
זבולון כלפה: אנחנו לא מדברים שנינו בחדר סגור.
זבולון כלפה: עד היום כולם נדונו באותו מקום.
זבולון כלפה: גם העירוני, גם הכפרי נדונו בוועדה המחוזית.
זבולון כלפה: ככה היה עד היום.
זבולון כלפה: לכולם היה תמ"א 35 בתור מסגרת גג.
זבולון כלפה: כולם שיחקו באותה בריכה, לאף אחד לא היה מקום אחר.
זבולון כלפה: באת היום ואמרת למגזר הכפרי: תקשיבו, רבותיי, אתם באזור המרכז, לא צפון ולא דרום.
זבולון כלפה: אני לא נותן לכם את הכנפיים שאני נותן לאחרים.
זבולון כלפה: אתם תישארו באותה מסגרת, המיקוד יהיה אצל אחרים.
זבולון כלפה: עיקר תשומת הלב, וזה לגיטימי שזה כך, היא למגזר העירוני, אבל היא לא צריכה להיות על חשבון האנשים האלה.
זבולון כלפה: האיזונים האלה יתבקשו ממילא כי המערכת מתקנת את עצמה.
זבולון כלפה: יש ויכוחים ודיונים פנימיים בתוך כל קהילה לגבי הרחבה.
זבולון כלפה: גם במרכז אתה שומע את הוויכוחים האלה.
זבולון כלפה: הם קיימים בכל מקום.
זבולון כלפה: להזכירך, דרך אגב, יש עוד דיון אחד שאנחנו לא דנים בו פה כרגע, וזה חוק ועדות הקבלה שגם הוא מסייג את האזורים האלה מכיוון אחר לגמרי.
זבולון כלפה: בפועל יש לא מעט מקומות שנמצאים באותו תחום של המרכז שעליו אנחנו מדברים ויש בהם הקפאת מצב, הם לא הולכים לא לפה ולא לשם פעם בגלל חוק ועדות קבלה ובגלל הדבר הזה.
<ארז קמיניץ: נעזוב את חוק ועדות קבלה כרגע.
<שאול אדם: אני רוצה להציע שמה שמותנה בתמ"א 35 יישאר בוועדות מקומיות.
<שאול אדם: אם יישוב רוצה להרחיב בעוד 40 יחידות הוא ילך למחוזית.
<תומר רוזנר: זה לא יכול ללכת למחוזית.
<תומר רוזנר: זאת תכנית מתאר ארצית.
<תומר רוזנר: הוא לא יכול לשנות אותה במחוזית.
<ארז קמיניץ: בכל מקרה יש כפיפות לתמ"א.
זבולון כלפה: התמ"א היא - -
<שאול אדם: ניקח לדוגמה את בית יצחק.
<שאול אדם: נניח שהייתה לו אפשרות לגדול עד 500.
<ארז קמיניץ: אתה אומר תמ"א כמו שהיא היום.
<שאול אדם: התמ"א של היום.
<שאול אדם: אם הוא רוצה להוסיף עוד יחידות דיור הוא חייב ללכת לוועדה מחוזית באזור.
<ארז קמיניץ: אתה מתכוון למי שמיצה זכויות לפי התמ"א נכון להיום.
<ארז קמיניץ: כל תיקון עתידי שיהיה בתמ"א יצטרך ללכת למחוזי.
<קריאה: זה מקובל עלינו.
<ישראל נדיבי: מה שמקומם אותי בכל הדיונים האלה, ואמרו את זה כאן בצורות חצי מוסוות, זה ההחרגה במה שסומכים על המועצות האזוריות.
<ישראל נדיבי: לא יכול להיות שלראש ראשות מקומית בסדר גודל של מועצה אזורית נותנים יותר זכויות מאשר למועצות מקומיות.
<ישראל נדיבי: אני לא זוכר ראש מועצה אזורית שעמד לדין.
<ישראל נדיבי: לא קורה את זה אצלנו.
<ישראל נדיבי: זה יכול לקרות.
<ישראל נדיבי: לא כולם צדיקים.
<ארז קמיניץ: אף אחד לא אומר שלא סומכים עליכם.
<ארז קמיניץ: להיפך.
<ישראל נדיבי: אמר יושב-ראש הוועדה שלא נותנים לחתול לשמור על השמנת.
<ישראל נדיבי: על החתולים האלה סומכים ועל החתולים האחרים לא סומכים.
נחמן שי: את זה אמרתי בלשון הפוכה.
<ישראל נדיבי: אם רוצים לדאוג, בבקשה.
<ישראל נדיבי: למה מושב במטה יהודה לא יכול לגדול ומבשרת ירושלים יכולה לגדול?
<ישראל נדיבי: אולי יבקשו ממחלקת המחקר לבדוק כמה תושבים באו לעוטף נתניה ולאן הם הלכו.
<ישראל נדיבי: אני אומר לכם שלקדימה, לאבן יהודה ולתל-מונד הלכו הרבה יותר מלמועצות האזוריות.
<ישראל נדיבי: בכמה גדלו המועצות האזוריות ב-10 השנים האחרונות?
<ישראל נדיבי: אולי ב-100 אלף תושבים.
<ישראל נדיבי: לשמחתי – לצערם של אחרים - חלקם הלכו לאזורי יהודה ושומרון, חלקם הלכו לנגב, חלקם הלכו לדרום.
<ישראל נדיבי: מעט מאוד במספרים הלכו לאזור המרכז.
<ישראל נדיבי: על מה מדברים?
<ישראל נדיבי: אנחנו הולכים לבדוק כמה תושבים הגיעו אלינו ומאיפה.
<ישראל נדיבי: שמחלקת המחקר תבדוק את זה.
<ישראל נדיבי: קל להיטפל למועצות האזוריות מכל מיני סיבות, אחר כך לתת לנו גם על הכתף כי מגיע לנו.
<ישראל נדיבי: מגיע לנו גם לפעמים לחטוף על הראש.
<ישראל נדיבי: מה שמקומם זה העיוות שעושים וההחרגה בינינו לבין האחרים.
<ישראל נדיבי: יש אצלנו בעיה של בנים חוזרים.
<ישראל נדיבי: צריך לתת את התשובה.
<ישראל נדיבי: מה שיושב-ראש הוועדה אמר הוא שלא יכול להיות שיהיה יישוב שיגורו בו אנשים שיתבגרו וצעירים לא יוכלו להתקבל אליו.
נחמן שי: זה מה שהוא אמר.
נחמן שי: על זה דיבר זבולון.
זבולון כלפה: התוצאה של זה תהיה שהמחירים שם כל כך יאמירו שאין להם סיכוי.
<ישראל נדיבי: יישוב לא יכול להית פחות מ-300,400 משפחות אם הוא רוצה שכל הזמן יהיה מחזור.
אורי מקלב: אי אפשר להתעלם מכך שיש הבדל בין סמכות שניתנת לישוב שנמצא במרכז הארץ לסמכות שניתנת ליישוב שנמצא רחוק במידת ההשפעה הסביבתית והמחוזית שיש ליישוב הזה.
אורי מקלב: מה שמעיק לאותם ישובים הוא שאתה שולח אותם לוועדה המחוזית.
אורי מקלב: בוועדה המחוזית אתה נותן לחתול לשמור על השמנת בצורה הפוכה.
אורי מקלב: מידת ההשפעה על העיר נתניה, שהיא זאת שאולי תיפגע, מאוד מאוד חזקה בתוך הוועדה המחוזית.
אורי מקלב: שם הם יוצאים נפסדים.
אורי מקלב: אתה אומר שאתה לא רוצה לתת למועצה מקומית להחליט שם לבד, אבל אתה נותן לנתניה להחליט בשבילם לא באופן מקצועי אלא במקרה הזה באופן פוליטי.
אורי מקלב: היא זאת שמחליטה.
אורי מקלב: כאן נוצרת הבעיה באופן אמיתי.
אורי מקלב: כשאתה מציג את הבעיה אתה מציג אותה נכון.
אורי מקלב: הפתרון לבעיה שאתה מעלה הוא פתרון שעושה אי צדק.
אורי מקלב: הוא נותן יתרון למקום שיש לו השלכה לגביו.
אורי מקלב: הוא מסתכל על האינטרסים שלו.
<ארז קמיניץ: עם כל הכבוד, ועדה מחוזית זה לא ראש עיריית נתניה.
אורי מקלב: בוועדה המחוזית יושב נציג קבוע של העיר נתניה.
אורי מקלב: בתוך עמנו אנחנו יושבים, אנחנו יודעים איך נראים הדברים האלה.
אורי מקלב: אתה בא ואומר שאתה לא נותן למועצות המקומיות.
אורי מקלב: הם אומרים שאין להם אמון במערכת כי לא יאשרו להם.
אורי מקלב: גם אם תהיה אפשרות לתת בתמ"א 35 כך וכך, ההחלטה במחוזית תיטה לצדדים האחרים.
אורי מקלב: כאן הבעיה.
זבולון כלפה: אנחנו רק נקריא את הסעיף, לא נסכם אותו בדיון הזה.
<איתמר בן דוד: החלוקה והעקרונות נכונים.
<איתמר בן דוד: לפי עקרונות התכנון הארצי היה צריך להוסיף גם את נפת אשקלון.
זבולון כלפה: אולי גם את הערבה.
<איתמר בן דוד: בכוונה אמרתי את נפת אשקלון, לא את הערבה.
זבולון כלפה: אולי נפת באר שבע.
<איתמר בן דוד: אין הבדל בין נחל שורק ליואב שמדרום לה.
<ישראל נדיבי: גם את נחל שורק להחריג לטובה?
<איתמר בן דוד: אני לא אפרט.
<איתמר בן דוד: אני חושב שהדיון פה קצת התבלבל עם הדברים מתוך תמ"א 35.
<איתמר בן דוד: מאז אישורה של תמ"א 35 מינהל התכנון הוציא נוהל ליחידות קטנות בקיבוצים, יחידות שלא נספרות במניין של תמ"א 35.
זבולון כלפה: עד 100 יחידות של 50 מטר.
<איתמר בן דוד: בדיוק.
<איתמר בן דוד: אני חושב שצריך לראות שתוספת הזכויות פה לא לוקחת את הקטנות שהן לפנים משורת הדין והופכת אותן לגדולות.
<איתמר בן דוד: זאת לא הייתה הכוונה.
<איתמר בן דוד: אולי בהצעת החוק להוסיף - -
זבולון כלפה: אנחנו עוברים להקראה של הסעיף, אנחנו לא מסכמים אותו.
זבולון כלפה: נסכם אותו במהלך היום או במועד אחר.
זבולון כלפה: תצא הודעה מסודרת על כך.
<גלעד קרן: (16)א) הגדלת השטח הכולל המותר לבנייה, ברשות עירונית, במגרש המיועד לפי תכנית שאישרה הוועדה המחוזית לבנייה רוויה ובמגרש המיועד לפי תכנית כאמור לבנייה שאינה למגורים – בשיעור שלא יעלה על 20% משטח המגרש או בשטח שלא יעלה על 500 מ"ר, לפי הנמוך מביניהם, ובמגרש המיועד לפי תכנית שאישרה הוועדה המחוזית לבנייה למגורים שאינה בנייה רוויה – בשיעור שלא יעלה על 7% משטח המגרש או בשטח שלא יעלה על 50 מ"ר הגבוה מביניהם, ובכל מקרה לא יעלה על 175 מ"ר.
<גלעד קרן: לעניין זה, "בנייה רוויה" – בנייה במגרש של ארבע יחידות דיור או יותר במבנה אחד בשתי קומות לפחות.
<גלעד קרן: ההוראות הקבועות בסעיף זה לעניין בנייה למגורים שאינה בנייה רוויה יחולו גם על מועצות אזוריות במחוזות הצפון והדרום.
<גלעד קרן: (א1) הגדלת השטח הכולל המותר לבנייה במעצה אזורית שאיננה במחוזות הצפון והדרום, במגרש המיועד למגורים לפי תכנית שאישרה הוועדה המחוזית בשיעור של עד 50 מ"ר או 7%, הנמוך מביניהם, ובלד שהשטח האמור ישמש לצורך יחידות דיור שאושרו על פי תכנית שאישרה הוועדה המחוזית.
זבולון כלפה: אנחנו חוזרים למכוני הבקרה.
<מוטי דלג'ו: השאלה אם אפשר להציע כאן בכל זאת איזו הצעה.
<מוטי דלג'ו: תיאר כאן חבר הכנסת הנכבד את המצב במדויק בוועדה המחוזית.
<מוטי דלג'ו: ישבתי כ-10 שנים בוועדה המחוזית כנציג בודד של המועצות האזוריות.
<מוטי דלג'ו: ישבו מולי 4 ראשי ערים.
<מוטי דלג'ו: לא יכולנו לקדם שם שום דבר שנוגע למגזר הכפרי .
<מוטי דלג'ו: הם היו ידידים טובים שלי.
<מוטי דלג'ו: הוועדה הזאת מוסמכת.
<מוטי דלג'ו: אם בוועדה אומרים שהם לא מאשרים 175 מטר, שיקבעו מספר אחר כדי לצאת מהפלונטר הזה, לא לגרור את זה.
זבולון כלפה: אני אשמח שתעבירו איזו שהיא הצעה קונקרטית.
זבולון כלפה: אנחנו נעשה התייעצות לגבי הדבר הזה, נראה עוד פעם מה עושים.
אורי מקלב: הייתי מצרף נציג של המחוזית עם זכות וטו.
אורי מקלב: הדיון נמצא בתוך הוועדה הפנימית.
אורי מקלב: הדברים שם יתקדמו הרבה יותר.
זבולון כלפה: זה צעד אחד קדימה בדרך.
אורי מקלב: זה נקרא רפורמה.
<ארז קמיניץ: יש פה בעיה עם ה-50 מטר.
<ארז קמיניץ: זה יכול להיות בעייתי במגרשים מאוד מאוד קטנים.
<בינת שוורץ: הם יקבלו 50 מטר במגרשים הקטנים.
<ארז קמיניץ: כתוב לפי הנמוך מביניהם.
<ארז קמיניץ: אם המגרש קטן זה יוצא פחות מ-50 מטר.
<תומר רוזנר: זאת רק תוספת בנייה.
<ארז קמיניץ: כתוב להרחבת יחידה.
<בינת שוורץ: יש פה איזו שהיא בעיה.
<בינת שוורץ: לא התכוונו לזה.
<תומר רוזנר: בטח שהתכוונתם לזה.
<תומר רוזנר: בדיוק לזה התכוונתם.
זבולון כלפה: הכוונה שלהם הייתה שרף המינימום הוא 50 מטר.
<ארז קמיניץ: אם המגרשים מאוד מאוד קטנים, אז - - אנחנו נחשוב על נוסח.
<ארז קמיניץ: צריך להיות ברור שזה לצורך הרחבת יחידות דיור.
<תומר רוזנר: אתה מדבר על הרחבת יחידת דיור ומה עוד?
<ארז קמיניץ: לא במטראז' גבוה.
<נתן מאיר: צריך מינימום ומקסימום.
<ארז קמיניץ: צריך מינימום ומקסימום פחות או יותר.
זבולון כלפה: מכיוון שסיכמנו שלא סיכמנו, ממילא יש לכם את האפשרות לתקן.
זבולון כלפה: אנחנו חוזרים למכוני הבקרה בעמוד 18.
<גלעד קרן: אנחנו בפרק מכוני הבקרה, כמו שאמר היושב-ראש.
<גלעד קרן: התיקון הוא בעמוד 19.
<גלעד קרן: הקמת מכון בקרה ותפקידיו 158יד (א) לא יפעיל אדם מכון בקרה אלא אם כן ניתן לו רישיון לפי הוראות פרק זה.
<גלעד קרן: אנחנו תיקנו לאורך כל הפרק כך שיהיה רישיון ולא אישור בכל מה שקשור למכון בקרה.
זבולון כלפה: העליתי באחד הדיונים פה שלהנדסאים יתאפשר - - זה מופיע פה?.
<גלעד קרן: זה מופיע.
<יוכבד פנחסי: אני באה מעולם של הכשרה.
<יוכבד פנחסי: אני לא מגדירה את התפקיד.
<יוכבד פנחסי: אין ענייני בתוך החוק לעניין ההגדרות.
<יוכבד פנחסי: אנשים טובים ידעו, עבדו ולמדו את הנושא.
<יוכבד פנחסי: אני מגיעה מתחום ההכשרה.
<יוכבד פנחסי: אני מבינה שהולכים לקום בישראל מכוני בקרה.
<יוכבד פנחסי: אני מברכת על התהליך מתוקף תפקידי.
<יוכבד פנחסי: אני חושבת שהתהליך נכון, אני רק שואלת מי האנשים שעובדים בתוך מכוני הבקרה.
<יוכבד פנחסי: בתוך החוק שמתי לב שיש שתי ישויות.
<יוכבד פנחסי: יש את מנהלי הבקרה ומנהלי התכן, שתיכף נדון אם הנדסאים כן או לא.
<יוכבד פנחסי: אני כבר רואה שהם בתוך בחוק.
<יוכבד פנחסי: אני תיכף הלין על העניין של מבנה פשוט או לא פשוט.
<יוכבד פנחסי: תיכף נשאל מה התפקיד.
<יוכבד פנחסי: זה קצת חסר לי.
<יוכבד פנחסי: בעניין של מנהלי המכונים.
<יוכבד פנחסי: מההבנה שלי המכון לא בא לבחון את תהליך החישוב הסטטי.
<יוכבד פנחסי: הוא לא בא להפר את החלטתו של המהנדס או האדריכל בתכנון - -
<תומר רוזנר: בדיוק את זה הוא בא לבחון.
<שירה ברנד: לא בדיוק.
<שירה ברנד: גם את זה.
<יוכבד פנחסי: זה לא מה שכתוב.
<יוכבד פנחסי: אם אתם אומרים משהו אחר אולי נתקן ואולי נרשום את זה.
<יוכבד פנחסי: מה הוא תפקידו של מכון הבקרה?
<יוכבד פנחסי: מכון הבקרה אמור לבקר את הביצוע או את התכנון של הבנייה שנעשה לפי החלטת המהנדס או האדריכל.
<יוכבד פנחסי: בתוך מכון הבקרה ישבו אנשי נגישות, בטיחות, מהנדס, אדריכל וכו'.
<יוכבד פנחסי: האם בפועל נעשה התהליך?
<יוכבד פנחסי: בפעם הראשונה הבקרים שיושבים בתך מכון הבקרה אמורים לבקר את זה.
<יוכבד פנחסי: בפעם השנייה אמורה להיות איזו דמות על כזאת שנקראת מנהל המכון .
<יוכבד פנחסי: פה מוגדר בפירוש שמנהל בקרת תכן יכול להיות מהנדס או אדריכל.
<יוכבד פנחסי: אם לצורך ההנחה אותו אדם אמור לבקר את החישובים הסטטיים של המבנה, אז צריך להגדיר אם האדריכל הוא זה שיודע לבקר את החישובים הסטטיים, כן או לא.
זבולון כלפה: אדריכל לא יודע לבקר - -
<יוכבד פנחסי: האם אדריכל יודע לבקר חישובים סטטיים?
<יוכבד פנחסי: כנראה שלא.
<יוכבד פנחסי: הוא לומד תהליך אחר לחלוטין.
<יוכבד פנחסי: הוא לומד לבצע בניין, לעשות יצירה אמנותית.
<יוכבד פנחסי: מהנדס בניין יכול לבקר את החישובים הסטטיים.
<יוכבד פנחסי: מפריע לי מי שמודר מהתהליך, לא מי שרשום.
<יוכבד פנחסי: אני לא יודעת למה הנדסאים בעלי 10 שנות ניסיון לא יכולים להיות מנהלי מכוני הבקרה.
זבולון כלפה: זה עלה כמה פעמים.
<שירה ברנד: מקצוע הבקרה הוא מקצוע חדש.
<שירה ברנד: זה לא מקצוע שאנחנו מכירים במדינת ישראל.
<שירה ברנד: הבקרה עושה בדיקה מדגמית ובודקת באמצעות סקר סיכונים את נקודות התורפה של הבניין בכל התחומים.
<שירה ברנד: זה יכול להיות בתחום הקונסטרוקציה, בתחום האינסטלציה, בתחומים של הבקרים המורשים.
<שירה ברנד: הם אמורים לבדוק באופן מדגמי בתוך אותו בניין, לא מדגמי בבניינים.
<שירה ברנד: בתוך אותו בניין הם מוצאים את המקומות המדגמיים שבהם עלול להיות כשל מכל מיני סוגים.
<שירה ברנד: הדברים האלה נבחנים בכל אחד מהתחומים לפי הנושא הספציפי.
<שירה ברנד: אם זה קונסטרוקציה, אז יהיה בקר שמומחיותו היא בקונסטרוקציה.
<שירה ברנד: אם זה נושא שקשור לבקרים מורשים, אז יהיו הבקרים המורשים לפי אותם נושאים.
<שירה ברנד: מהבדיקות שלנו בכל העולם אין מנהלי מכוני בקרה שהם בפחות מהכשרה של מהנדס או אדריכל.
<שירה ברנד: זה חשוב, כיוון שצריך להיות באותו מקום גורם אחד שמתכלל, שבוחן את הדברים במקרה שיש מחלוקות או שיש שאלות.
<שירה ברנד: חייב להיות גורם מקצוע בהיררכיה הגבוהה ביותר שיש לו סמכות מלכתחילה לתכנן את כל סוגי המבנים שנמצאים בתוך מכון הבקרה, לכן לטעמנו זה חייב להיות מהנדס רשוי או אדריכל רשוי.
<יוכבד פנחסי: לא בטוח שהוא יודע את החומר.
<גלעד קרן: בסעיף קטן (ג) בעמוד 20 אנחנו כותבים את המילים "בקרים כאמור בסימן ה'" במקום המילים "בעלי מקצוע".
<גלעד קרן: (ג) (1) מכון בקרה שהוא רשות שהוקמה לפי חוק או חברה ממשלתית, יפעיל את סמכותו כמכון בקרה רק לגבי בקשות להיתר שהוגשו על ידו.
<גלעד קרן: (2) מכון בקרה שהוא רשות מקומית או תאגיד עירוני, יפעיל את סמכותו כמכון בקרה רק לגבי בקשות להיתר שהוגשו בתחום של הרשות המקומית; (3) על אף האמור בפסקה (1) חברה ממשלתית שכל עיסוקה הוא מכון בקרה, ואינה בשליטת חברה ממשלתית אחרת, או שחברה ממשלתית אחרת היא בעלת עניין בה, יפעיל את סמכותו כמכון בקרה רק לגבי בקשות להיתר שהוגשו על ידי מבקש היתר שעיסוקו מצוי בתחום אחריותו של השר שנקבע לפי חוק החברות הממשלתיות כשר האחראי לענייני החברה, ובתחומי פעילותו של אותו מבקש היתר.
<גלעד קרן: ורשאית הממשלה לקבוע כי מכון הבקרה כאמור יפעיל את סמכותו גם לעניין בקשות להיתר המצויות בחום סמכותו של שר אחר.
<גלעד קרן: (4) הוקם מכון בקרה כאמור בפסקה (3), לא תהא חברה ממשלתית שתחום פעילותה מצוי בתחום סמכותו של מכון בקרה שהוקם כאמור בפסקה (3) רשאית להקים מכון בקרה.
<תומר רוזנר: בעקבות הבקשות של חברי הכנסת מתאפשר באופן עקרוני לחברות ממשלתיות שעיסוקן בתשתיות בעיקר להקים מכון בקרה לרישוי עצמי.
<תומר רוזנר: לכך יש סייג שאומר שאם השר - שר התחבורה לדוגמה - מחליט להקים חברה ייעודית למכון בקרה לנושא תשתיות, אותן חברות ממשלתיות יהיו חייבות ללכת למכון הבקרה הזה ולא יוכלו להקים בעצמן.
תמר זנדברג: האם זה יוצר סמכות מקבילה או לא יוצר סמכות מקבילה של מכוני הבקרה?
זבולון כלפה: ההיפך.
<שירה ברנד: כשיש מכון בקרה של משרד ממשלתי כולם הולכים לשם.
<שירה ברנד: אם אין, אז - -
זבולון כלפה: של אותו משרד ייעודי שמתעסק.
זבולון כלפה: אם האוצר מקים מכוני בקרה אין למשרד התחבורה מה לעשות אצלו.
<גלעד קרן: בקרים במכון בקרה 158 יח.
<גלעד קרן: (א) לבקר במכון בקרה יהיו נתונות הסמכויות של רשות הרישוי לביצוע בקרת תכן ובקרת ביצוע לפי חוק זה; (ב) שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הפנים, רשאי לקבוע כי סמכות מהסמכויות לפי סעיף קטן (א), אשר בהפעלתה עלול להיות משום חשש לפגיעה – ממשית בזכויות, לא תינתן לבקר, או שהפעלתה על ידי הבקר תותנה בתנאים שיקבע.
<גלעד קרן: קבע שר המשפטים כאמור, לא יפעיל בקר את הסמכות האמורה, או שיפעילה בהתאם לתנאים שנקבעו כאמור, לפי העניין.
<תומר רוזנר: זה סעיף שבהצעה המקורית היה קצת שונה.
<תומר רוזנר: כאן מביאים איזה שהוא נוסח אחר, שלפחות בעיני הוא לא מניח את הדעת.
<תומר רוזנר: הבקרים מקבלים את הסמכויות שהיו נתונות לרשות השלטונית בכל הנוגע לבקרת תכן ולבקרת ביצוע שבאחריותם.
<תומר רוזנר: הבקרים שאנחנו מדברים עליהם כאן אלה בקרים בעניינים שהתקנת התקנות לגביהם הייתה בסמכות משרד הפנים.
<תומר רוזנר: מדובר בתקנות התכנון והבנייה העיקריות שכולנו מכירים - תקנות בקשה להיתר, התוספת השנייה וכו'.
<תומר רוזנר: בנושא הזה נאמר כאן שיהיו להם כל הסמכויות שהיו נתונות לרשות השלטונית לצורך מתן האישור שלהם.
<תומר רוזנר: ההצעה שהציעה הממשלה, שהיא הצעה שלדעתי פחות טובה, היא שכדי למנוע הפרטה של סמכויות שהן שלטוניות מובהקות, יוסמך שר המשפטים לקבוע שאם יש פגיעה ממשית בזכויות הסמכויות לא יועברו או יועברו בתנאים מסוימים כפי שייקבעו.
<תומר רוזנר: אני חושב שזאת הצעה קצת מרחיקת לכת בנושא של סמכויות.
<תומר רוזנר: לא נבדק כרגע איזה סמכויות יועברו ואיזה לא.
<תומר רוזנר: אני חושב שברירת המחדל צריכה להיות הפוכה כך שאותן סמכויות לא עוברות, אלא אם כן שר המשפטים קובע כללים להעברתם וכו'.
<תומר רוזנר: אנחנו ננסה ללבן את הנושא הזה עד הערב.
<נתן מאיר: אפשר לכתוב שהסמכויות מועברות, למעט סמכויות ששר המשפטים יקבע לגביהן - -
<תומר רוזנר: זאת ההצעה של הממשלה.
<גלעד קרן: העסקת בקר מורשה במכון בקרה 158יח (א) מכון בקרה יעסיק בקר מורשה מטעם גורמים מאשרים אלה, והוא יהיה עובד מכון הבקרה: (1) משרד הבריאות לרבות סמכות שהוקנתה לפי חיקוק למי מעובדיו; (2) המשרד להגנת הסביבה לרבות סמכות שהוקנתה לפי חיקוק למי מעובדיו; (3) הרשות הארצית לכבאות והצלה כמשמעותה בחוק שירותי כבאות התשע"א-2010 (4) רשות מוסמכת לפי חוק ההתגוננות האזרחית התשי"א-1951.
<גלעד קרן: (ב) שר הפנים רשאי לקבוע כי תידרש העסקת בקר מורשה מאת גורמים מאשרים נוספים שיקבע, וזאת בהתייעצות עם השר הממונה על אותו גורם מאשר;
<תומר רוזנר: בהצעת החוק המקורית הייתה הצעה לגבי כל מי שצריך את אישורו כדי לעבור, אלא אם שר הפנים יקבע שלא.
<תומר רוזנר: הוועדה הגיעה למסקנה שזה גורף מידי, לכן נמנים פה אותם 4 גורמים שהם אלה שיעברו, עם אפשרות להרחיב את זה בהמשך.
זבולון כלפה: המשרד להגנת הסביבה, מה לגבי המחיקה של סעיף (ב)?
<טל זסק: יש לנו בעיה אחרת , לא עם העובדה שאנחנו - -
זבולון כלפה: "שר הפנים רשאי לקבוע כי תידרש"?
<טל זסק: כן.
זבולון כלפה: מה הבעיה שם?
<תומר רוזנר: זה לא קשור אליכם.
<טל זסק: ההערה שלנו מתייחסת להסבר שהשתנה לגבי רשות הטבע והגנים.
זבולון כלפה: בסעיף הזה?
<טל זסק: בסעיף שכרגע נקרא.
<טל זסק: היה סעיף שדיבר באופן ספציפי על כך שההסדר הזה לא יחול על רשות הטבע והגנים.
<כרמית יוליס: גם על רשות העתיקות זה לא יחול.
זבולון כלפה: כל סעיף (ב) המקורי נמחק.
<טל זסק: אנחנו מבינים שנעשה שינוי.
<טל זסק: הם עברו לכתוב באופן פוזיטיבי את הגורמים.
<טל זסק: זה מקובל, רק מה שהשתנה זה שקבעו הסדר שיאפשר לשר הפנים בעתיד לקבוע את רשות הטבע והגנים כגורם מאשר.
<טל זסק: אנחנו מתנגדים לזה.
<תומר רוזנר: נחזיר את סעיף (ב).
<אמיר הלר: כל הרעיון של מכון הבקרה זה לקצר את התהליכים.
<אמיר הלר: חלק מהתהליכים, שהם בעייתיים, זה פקיד היערות או כל מיני כאלה שקשורים לחוק הגנים הלאומיים שצריך לקבל מהם אישורים.
זבולון כלפה: לא הזכרנו אותו.
תמר זנדברג: ניפטר מהטבע, מהיערות, מהעצים ויהיה יותר מהר.
<אמיר הלר: ההיפך.
<אמיר הלר: חברת הכנסת זנדברג, ממש לא.
<אמיר הלר: חשבנו שהאדם שנמצא מרשות הטבע והגנים יכול להיות בתוך מכון הבקרה והוא עצמו יאשר.
<אמיר הלר: לא אמרנו להתעלם מהדבר הזה, אלא לקצר את התהליך על ידי כך שהוא יהיה חלק ממכון הבקרה.
תמר זנדברג: אם הוא יהיה חלק ממכון הבקרה זה יקצר את התהליך רק אם הוא לא יעשה את תפקידו כפי שהוא צריך לעשות אותו כגורם חיצוני.
<אמיר הלר: זה לא קשור.
<שירה ברנד: הוא לא במכון הבקרה לא בגלל הקיצור של התהליך.
<שירה ברנד: הוא לא במכון הבקרה, כי ההערות המרכזיות של שני הגורמים האלה, גם של רשות העתיקות וגם של רשות הגנים הלאומיים, אלה דברים שקשורים לנושאים מרחביים, לא דברים שקשורים לתכן.
<שירה ברנד: מקומם לא במכון הבקרה, בלי קשר לכל הדברים האחרים.
<שירה ברנד: זה נכון שאת כל ההערות המרחביות יבדקו בשלב אחד ואת כל הוראות התכן יבדקו בשלב השני.
<שירה ברנד: מקומם הוא לא במכון הבקרה.
<אמיר הלר: שירה, את יודעת שעמדתי היא שנכון שהכל יהיה בתוך מכון הבקרה כדי שהתהליך יהיה יותר מהיר ויותר נכון.
<שירה ברנד: אנחנו חלוקים בעניין הזה.
<שירה ברנד: אי אפשר שמכון הבקרה יעביר הערות מרחביות אחרי שכבר נבדקו.
<אמיר הלר: המשמעות של מה שאת אומרת היא שהגורמים שנמצאים בתוך מכון הבקרה כאילו מתרשלים בתפקידם.
<אמיר הלר: כיבוי אש, הגנת הסביבה וכו'.
<אמיר הלר: ממש לא.
<אמיר הלר: מי שנמצא במכון הבקרה מקצר את התהליך.
תמר זנדברג: התפקיד של רשות הטבע והגנים, של רשות העתיקות, של פקיד היערות, של כל הגורמים האלה זה לא לבדוק כיבוי אש.
תמר זנדברג: יש להם תפקיד שקשור לאינטרס הציבורי, לא לאיכות הבנייה ,לבטיחות.
<איריס האן: זה ענייני תכן.
תמר זנדברג: זה לא דבר שקשור לאיכות הבנייה.
<שחר פוני: מכוני הבקרה בודקים בתוך יחידת השטח האם מה שתוכנן על פי תכנית הוא בסדר או לא בסדר.
<שחר פוני: הבדיקה המקדימה שאנחנו עושים היא אם ניתן באותה יחידת שטח לבנות ולתכנן.
<שחר פוני: אם אנחנו נחכה או נשלב את זה במכוני הבקרה זה בעצם יעבור שלב של תכנון שיהיה על ריק.
<אמיר הלר: זה ממש לא רלוונטי לשלב התכנון.
<אמיר הלר: זה שלב ההיתר.
<תומר רוזנר: הוא אומר שבתכנית לא בודקים אתר אתר.
<תומר רוזנר: כדי לא להשלות את היזם במקום שאי אפשר לבנות בו בכלל - - כשהוא יגיע לזה במכון הבקרה זה יהיה מאוחר מידי.
<אמיר הלר: זה בלי שום קשר לשלב התכנית שעושים - -
<תומר רוזנר: בשלב התכנית לא בודקים כל אתר ואתר.
<גלעד קרן: סמכויות בקרים מורשים במכון בקרה 158כ.
<גלעד קרן: (א) על אף האמור בכל דין, לבקר מורשה במכון בקרה כאמור בסעיף 158יח יהיו נתונות הסמכויות של גורם מאשר לפי החיקוק שלגביו הוא מורשה, למתן אישור התייעצות או תיאום לגבי בקשה להיתר ועבודה לפי היתר לפי חוק זה.
<גלעד קרן: בסעיף קטן (ו) שבעמוד 30 במקום "נדרש בקר מורשה להתייעץ עם הגורם המאשר" אנחנו כותבים "נדרש בקר מורשה לקבל את הנחיות הגורם המאשר".
<גלעד קרן: בסעיף קטן (ז) שבעמוד 30 אנחנו מוסיפים את המילים "או בהתאם להנחית הגורם המאשר שהועברה לפי פסקה (ו)".
<גלעד קרן: (ט) על אף האמור בסעיף קטן (ח), בקר מורשה בהנחיית הגורם המאשר כאמור בפסקה (1), רשאי לקבוע שנדרשים תיקונים בבקשה להיתר או שינויים בביצוע העבודות לפי היתר, אף שאינם נדרשים לפי הוראות החיקוק שלגביו קיבל הרשאה או לפי הנחיות והוראות הגורם המאשר, ובלבד שלא יהיה בתיקונים או בשינויים כאמור משום הקלה מהנחיות והוראות הגורם המאשר, וזאת אם הבקשה להיתר לא תתוקן או שלא יבוצעו השינויים הנדרשים בעבודות לפי ההיתר, קיים חשש ממשי לשלום הציבור, לבריאותו, לביטחונו או לבטיחותו או שקיימת סכנה לפגיעה מהותית באיכות הסביבה או להפרעה בלתי סבירה לאדם מסוים או לציבור.
<אמיר הלר: בדיון הקודם דיברנו על אפשרות לערער על החלטה של בקר.
<אמיר הלר: חברת הכנסת מירי רגב, יושבת-ראש הוועדה, אמרה שבהחלט צריך לבחון את האפשרות לערער על החלטה של בקר.
<אמיר הלר: היא שלחה את משרדי הממשלה לבחון את האפשרות הזאת.
זבולון כלפה: העניין נבחן.
זבולון כלפה: התשובה היא שלא.
תמר זנדברג: בא בקר, נתן - -
זבולון כלפה: זה לגמרי גורם מקצועי.
תמר זנדברג: גם שמאי הוא גורם מקצועי.
<בינת שוורץ: מה פתאום שמאי ובקר.
<בינת שוורץ: זה טכני.
<מיכל גולדברג: אני רוצה להעיר לגבי סעיף 158יח(א)(1).
<מיכל גולדברג: אני מבקשת להבהיר שבמילים "לפי חיקוק" אין הכוונה לכל סמכות וכל חיקוק בספר החוקים של מדינת ישראל, אלא אך ורק לחיקוקים שנוגעים לתכן הבנייה.
<שירה ברנד: זה כתוב, רק בסעיף אחר.
<מיכל גולדברג: אני אשמח אם תוכלו להבהיר את זה.
<מיכל גולדברג: איפה יש הגדרה של אותו חיקוק?
<מיכל גולדברג: האם יש איזו רשימה סגורה של חיקוקים כפי שרצוי שיהיה?
<שירה ברנד: בחיקוקים הקשורים להיתר.
<תומר רוזנר: יש בסעיף כ(א).
<שירה ברנד: סעיף כ(א) ואחר כך גם סעיף קטן (ב) שמאפשר לקבוע - -
<תומר רוזנר: אנחנו נבהיר את זה בצורה יותר ברורה אם צריך.
<בינת שוורץ: הכוונה היא בדיוק מה שאמרת, מיכל.
<בינת שוורץ: אין עם זה שום בעיה.
<בינת שוורץ: אנחנו נדאג שבנוסח הסופי זה יקבל ביטוי.
<אפרת דון יחיא: בנוגע לשאלה שנשאלה לגבי ערר על בקרים.
<אפרת דון יחיא: גם על החלטה של רשות רישוי שמסרבת בגלל מכון בקרה אין ערר.
<אפרת דון יחיא: זה פשוט יובהר בנוסח.
<גלעד קרן: 158כב(ב) מכון בקרה יפעל בכפוף לכללים ולנהלים שקבעה הרשות להסמכת מעבדות אשר פורסמו באתר האינטרנט של הרשות.