GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בינת שוורץ: אני לא אתן דוגמה לעיר ספציפית, אבל אני אתן - - -
מירי רגב: אז לאיזה עיר, עתידית?
<בינת שוורץ: ועדה מקומית א' – נקרא לה א', בסדר?
מירי רגב: לא, אני לא רוצה עיר א', למה חסרות לנו ערים במדינת ישראל?
מירי רגב: א', ב', ג' וד'?
<בינת שוורץ: אני לא יכולה עכשיו לתת דוגמה ספציפית, זה גם לא נכון, גברתי יושבת הראש, משום שבזה הרגע אני מתחייבת לעיר הספציפית הזאת למשהו שאני עוד לא סגורה עליו.
<בינת שוורץ: אני רוצה להראות דוגמה.
<בינת שוורץ: הדוגמה היא שוועדה מקומית א' אם יש לה 65,000 תושבים, והדירוג הסוציו-כלכלי שלה - - -
<אידית בר: אמרנו שזה יהיה תלוי.
<אידית בר: מן הסתם זה ייבחן, כי בגלל שזו עיר תיאורטית אנחנו עוד לא יודעים.
<תומר רוזנר: זה סתם בזבוז זמן.
<בינת שוורץ: למה אתה מחמם?
מירי רגב: הוא לא מחמם.
מירי רגב: מה, רק את יכולה להתבכיין?
<בינת שוורץ: בסדר, אבל אני לא הולכת עכשיו לפרוס את התקציב שהוא עוד לא סגור.
<אידית בר: הסיבה העיקרית שאנחנו לא יכולים לתת דוגמה ספציפית היא בגלל שם המשרד שרשום למטה.
<אידית בר: בגלל שיש שונות מאוד גדולה בין הוועדות, אנחנו רוצים לעשות תיקוף לקריטריונים רק אחרי שנשלים את הסקר.
<אידית בר: ברגע שנשלים את הסקר אנחנו נבין מה הצרכים.
<אידית בר: לכן הגדרנו דוגמה תיאורטית ואני אנסה להסביר אותה.
<אידית בר: לדוגמה, בחנו ועדה וראינו שחסר לה מערכת מחשוב, ציוד בפיקוח ושחסרים לה שלושה עובדים מסוג בודקי תוכניות.
<אידית בר: הבנו שעלות הפערים היא 5 מיליון שקל, ואז אנחנו נגדיר את רמת ה-matching בין 50% ל-85% בהתאם לסך הצרכים שנאסוף מכל הרשויות.
<אידית בר: נראה לנו לא אחראי להגדיר שבכל רשות מדירוג סוציו-אקונומי 4 למשל, ה-matching יהיה 80%, אבל אם אני אגיע לכך שסך הצרכים שלי הוא מיליארד שקל, מן הסתם נצטרך להוריד את מדד הסוציו.
<אידית בר: לכן נראה לי שמה שחשוב להבין הוא הקווים המנחים כפי שהנחתה אותנו היושבת-ראש, היינו שניתן עדיפות לדירוג חברתי-כלכלי, לדירוג פריפריאלי ולחוסר קבלת מענק איזון.
מירי רגב: לא לחוסר קבלת מענק איזון.
<אידית בר: אם רשות לא זכאית למענק איזון, היא לא תקבל תקציב מאתנו.
מירי רגב: מי שיש לה מענק איזון, מן הסתם זקוקה לסיוע, ואת ה-matching היא תביא ממענק האיזון.
<יהודה זמרת: או מהיטל ההשבחה שלה.
מירי רגב: נו, באמת, היטל ההשבחה שלה.
מירי רגב: אולי מינהל מספסרי ישראל לא יגבה כסף על פיתוח.
<בנצי ליברמן: יעשה פיתוח בלי לגבות.
מירי רגב: נכון, מה יש?
<בנצי ליברמן: מהכסף של?
מירי רגב: מהשטח, ממה שכבר הבאת.
מירי רגב: הקופה שלך כבר מלאה.
<אידית בר: חשוב רק לומר שכדי לתפור את החליפה הייחודית הזאת ברור לנו שלחלק מהרשויות יהיה קשה להתמודד גם עם אחוז אחד של matching.
<אידית בר: זה ברור לנו ולכן אנחנו יושבים בשיתוף פעולה צמוד עם המרכז לשלטון מקומי ועם מינהל השלטון המקומי כדי לראות איך אנחנו בונים חליפה שהיא ייעודית לכל רשות ולהתאים את החסרים שלה ליכולת שלה להתמודד כלכלית.
מירי רגב: אני מנסה להבין איזה פיקוח יש לנו על זה ולהבין איך אתם עוזרים לחלשים ולא לחזקים.
<בינת שוורץ: אני מוכנה לבוא לדווח.
<בינת שוורץ: אנחנו נבוא לדווח מתי שאתם רוצים.
<ארז קמיניץ: אני מחפש איפה כוח האדם במשרד המשפטים שצריך להוסיף.
<בינת שוורץ: לסיכום, יש לנו 900 מיליון שקל.
<בינת שוורץ: 50% מהתקציב שנסגר ב-2010 ולא נוצל יעבור ל-2014.
<בינת שוורץ: 80% מהתקציב שסגרנו עכשיו הוא לוועדות מקומיות.
<בינת שוורץ: אופן הצעת התקציב יהיה על בסיס סקר ועל בסיס קריטריונים.
מירי רגב: אני חייבת לומר שהתייחסתם לקריטריונים החברתיים והפריפריאליים.
מירי רגב: אנחנו בהחלט נבדוק את זה בוועדה.
מירי רגב: אני לא אכניס את זה לחוק, אבל הכוונה היא שתחזקו יותר ויותר ועדות כדי שיוכלו להיות עצמאיות גם מהכיוון שלהם, תכשירו אותן ותתנו להן את המשאבים האפשריים.
מירי רגב: לכן בחוק נכנסה הוראה שמחייבת את שר הפנים, בהתאם לסל המשאבים שמקבלים, לחלק את זה גם לטובת זה.
מירי רגב: זה נמצא בתוך החוק.
<תומר רוזנר: כן, זה יוקרא בהמשך.
<איריס האן: אני רוצה להתייחס לנושא התקציב.
<איריס האן: יש שני היבטים שנוגעים ליכולת ליישם את הרפורמה מבחינה סביבתית: אחד, בצד של התכנון, והשני בצד של הרישוי.
<איריס האן: בצד של התכנון – הוצגה כאן ההיערכות והתקצוב של הליווי של משרד הפנים בוועדות המקומיות.
<איריס האן: אני רוצה להזכיר שבוועדות המקומיות שמקבלות סמכויות רבות יותר, ומכאן שהן הולכות לעסוק בתוכניות עם משמעויות סביבתיות רחבות יותר, יש גם משקיפים מטעם המשרד להגנת הסביבה.
<איריס האן: כרגע מי שמלווה את הוועדות המקומיות בצד הסביבתי אלה עובדי הרשויות המקומיות שהם לא אנשי המשרד להגנת הסביבה, ואנחנו מבינים שזה מצב שלא יכול להימשך.
<איריס האן: כדי שנוכל לאייש את כל הוועדות המקומיות, למעלה מ-100 במספר, אין לנו יכולת לעשות את זה עם כוח האדם הקיים.
<איריס האן: הנושא הזה לא מכוסה בכלל והוא לא מאפשר לנו לעשות את זה.
מירי רגב: תפנו לשר הפנים ותגידו לו את זה, כי יש לו את הסמכות.
<איריס האן: אנחנו פנינו, אני רוצה לעדכן את הוועדה.
מירי רגב: בגלל שיש לו את הסמכות בעניין הזה, אני מתארת לעצמי שהוא יגבה את השר להגנת הסביבה.
<איריס האן: הנושא השני הוא הנושא של הרישוי, שעסקנו בו בישיבה שהיתה הבוקר.
<איריס האן: בנושא של הרישוי יש היערכות מאוד משמעותית - - -
מירי רגב: הדיון על הרישוי הסתיים.
<איריס האן: אני מדברת על הפאן של התקצוב של הרישוי.
מירי רגב: אי אפשר שכל הזמן נחזור לדיונים שהיו.
<איריס האן: אני רוצה להבהיר שכדי להיערך ליישם את כל מה ששוחחנו עליו הבוקר – ואני לא אחזור עליו עכשיו - נדרשת עבודה מאוד מקיפה של הכנת הנחיות, נדרש מאיתנו לתת בשלב המידע, זה מה שנידון הבוקר, תוך 15 יום, תנאים למתן היתר כי אחר כך לא נוכל לדרוש אותם אחר כך.
<איריס האן: זה יוצר צורך ליצור תשתית שאיננה קיימת היום כדי להבטיח שייבדקו ההיבטים הסביבתיים בשלב הרישוי.
<איריס האן: כרגע הוצג כאן התקציב של הרפורמה ואין בו שקל לנושא הסביבתי ונכון לעכשיו זה לא מאפשר לנו, נכון לעכשיו, ליישם את ההיבטים האלה.
מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, ואני מבקשת גם את בינת שוורץ - - -
<בינת שוורץ: אל תערבי - - -
מירי רגב: את נציגת משרד הפנים, אלא אם כן לא.
<בינת שוורץ: אני נציגת משרד הפנים, חד משמעית.
<ארז קמיניץ: אם את פונה לבינת, אז גם צריך תקנים למשרד המשפטים.
מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, שמענו את דברי המשרד להגנת הסביבה שטוען שאין להם תקציב לעמוד בזה.
מירי רגב: אני מתארת לעצמי שזה לא המשרד היחידי, יש כאן משרדים נוספים שצריכים להיערך לטובת הרפורמה הזאת, ואני מבקשת שגם משרד הפנים כמוביל הרפורמה, ומשרד האוצר כתומך הרפורמה, נא דאגו לכך שכל המשרדים הרלוונטיים שצריכים להיערך בעניין הזה, יקבלו את הכלים שיאפשרו להם לעשות את זה.
מירי רגב: אחרת, כשנזמין את השר הרלוונטי לתת לנו מצגת ולומר איך השתפר מערך התכנון וכמה תוכניות כבר לא תקועות במהלך הלא נגמר הזה של התכנון – אז שלא יגיד שהבעיה היא בכך שאין מספיק יועצים סביבתיים לדוגמה או יועצים משפטיים וכד'.
<דוד ויינברג: פנינו בעניין הזה גם למשרד האוצר וגם למשרד הבריאות, ולא נענינו.
מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, נוסיף גם את משרד הבריאות.
מירי רגב: אני מעבירה את זה לכולם ונסב את תשומת לב הגורמים הרלוונטיים, אבל אני לא מתכוונת להתעסק בחלוקת משאבים בתוך הממשלה.
<תומר רוזנר: עכשיו נעבור להשלמות.
<תומר רוזנר: אני אבהיר שוב, אנחנו משלימים עכשיו את הדיון שקיימנו ביום ראשון שעניינו השלמה בנושאים שנותרו עדיין בפרק התכנון ובפרק הדיור בהישג יד.
<תומר רוזנר: בפרק התכנון נחזור רק על דברים שטרם נאמרו ביום ראשון ונשמע התייחסויות.
מירי רגב: כל מה שנסגר עם חבר הכנסת קלפה, אין מה לחזור על זה.
<תומר רוזנר: התיקון הראשון, מר קמיניץ, הוא בסעיף 18 לחוק העיקרי.
<רוני טיסר: זה סעיף 8 להצעת החוק, פסקה (4), עמ' 7.
<רוני טיסר: הסיפא שהוספה לגבי ההחרגה של דיון נוסף במקרה שאחד הנציגים שדרשו את קיומו לא הגיע, נמחקה לאור החשיבות של מנגנוני האיזון של הנציגים בעלי הדעה המייעצת.
<רוני טיסר: לאחר מכן, בעמ' 9, בסעיף 28ב(ב), אני מתקנת את הנוסח שהוקרא בפעם שעברה: במקום "חשש לעבירות שעניינן טוהר המידות" יהיה "חשד לעבירות שעניינן טוהר המידות שבפעולתה של הוועדה המקומית, עובדיה וחבריה".
מירי רגב: אני מבקשת לשים לב לתיקונים האלה כי לא תהיה ישיבה נוספת להקראה.
מירי רגב: נא לשים לב, מר זמרת, ישיבה נוספת זה אומר שאין חוק במושב הנוכחי.
מירי רגב: שלא יהיו אי-הבנות.
<רוני טיסר: כך גם בעמ' 11, בסעיף קטן (ג).
<רוני טיסר: שוב, במקום "חשש לעבירות" יהיה "חשד לעבירות", ואחרי המילים "הוועדה המקומית" ני מוסיפה את המילים: "עובדיה וחבריה".
<גלעד קרן: עמ' 16, סעיף 31ג, בסיפ, לעניין הסמכה של עובדים שהם לא מקרב עובדי המדינה, יהיה כתוב:
<גלעד קרן: מנהל יחידת הבקרה רשאי לצורך מילוי תפקידו להסתייע באדם אחר שאינו עובד מדינה שהוסמך לכך בכתב לפי כללים שיקבע השר.
<תומר רוזנר: דובר על כך שיחידת הבקרה תוכל לדרוש מוועדות מקומיות מידע לצורך עבודתה.
<תומר רוזנר: עלה הצורך ממשרד הפנים להסתייע גם בגורמי חוץ שאינם עובדי המדינה לצורך דרישת המידע הזה וכו'.
<תומר רוזנר: משרד המשפטים ביקש שהדבר ייעשה בהתאם לכללים מסודרים שייקבעו, ולכן כתבנו נוסח שמבהיר את זה.
מירי רגב: ממשלה, זה מקובל?
<גלעד קרן: סעיף 31ד, זה הסעיף שדיברנו עליו לגבי ההעדפה של המשאבים.
<גלעד קרן: יש תיקון קטן מהנוסח שלפניכם: 31ד.
<גלעד קרן: שר הפנים יפעל ככל הניתן להדרכתן ולהכוונתן של הוועדות המקומיות על מנת שניתן יהיה לקדם את הסמכתן כוועדות מקומיות עצמאיות, וככל שנקבעו סכומים לכך בתקציב המדינה השנתי – יקצה לוועדות המקומיות סיוע כספי לפי אמות מידה שיקבע בהתחשב, בין היתר, במצבן הכלכלי.
מירי רגב: אוקיי, מקובל.
<גלעד קרן: עמ' 18, אני מקריא את סעיף 44ב שעניינו חבר מוסד תכנון מקומי שהוגש נגדו כתב אישום: 44ב.
<גלעד קרן: בסעיף זה – "הוועדה לבחינת השעיה" – כמשמעותה בסעיף 19א לחוק הבחירה הישירה; "חבר מוסד תכנון מקומי" – חבר ועדה מקומית או ועדת משנה שלה שהוא חבר מועצה של רשות מקומית ואינו ראש רשות מקומית שהוגשה לגביו בקשה להשעיה לפי סעיף 19א לחוק הבחירה הישירה; "חוק הבחירה הישירה" – חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה-1975.
<גלעד קרן: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין או הוראת מינהל לעניין חבר מוסד תכנון שהוגש נגדו כתב אישום או שהורשע בעבירה
<בני ארביב: לא הקראתם משהו שסוכם עליו בעמ' 13 – בפסקה (ז), בסופה יבוא: בהחלטה כאמור, רשאי שר הפנים להורות כי תכנית בסמכו ועדה מקומית עצמאית או ועדה מקומית עצמאית מיוחדת שהוחלט להפקידה, תוסיף להיות בסמכות אותה ועדה מקומית.
<רוני טיסר: נדמה לי שהקראנו את זה בפעם שעברה.
מירי רגב: לא משנה, עדיף להקריא פעמיים.
<גלעד קרן: אני ממשיך לסעיף 44ב סעיף קטן (ב) : (ב) הוגש כתב אישום נגד חבר מוסד תכנון מקומי במהלך כהונתו או תלוי ועומד נגד חבר מוסד תכנון מקומי כתב אישום שהוגש לפני תחילת כהונתו, בין שהעבירה נעברה בזמן שכיהן כחבר מוסד תכנון ובין לפני שהחל לכהן כחבר מוסד תכנון, רשאית הוועדה לבחינת השעיה, לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, ולאחר שנתנה לחבר מוסד התכנון המקומי הזדמנות להשמיע את טענותיו, להשעות את חבר מוסד התכנון המקומי מכהונתו במוסד התכנון המקומי, אם סברה כי מפאת חומרת האישומים המיוחסים לו בכתב האישום, אין הוא ראוי לכהן כחבר מוסד תכנון.
<ארז קמיניץ: לגבי הוראות מעבר – אמרנו שלא צריך להכניס את זה, אבל כנראה שכן צריך, כדי שזה יחול גם על מה שקורה לפני תחילתו של חוק זה.
<ארז קמיניץ: אני לא בטוח שהנוסח תומך בו.
<ארז קמיניץ: בוא נגיד רק שנבדוק את זה שוב.
<תומר רוזנר: אין לבדוק את זה שוב.
<ארז קמיניץ: זה או שצריך או שלא צריך.
<ארז קמיניץ: זו שאלה משפטית פר אקסלנס.
<תומר רוזנר: זו שאלה שהוועדה צריכה להכריע בה, לא אני.
מירי רגב: על מה מדובר?
<ארז קמיניץ: ברור שזה צריך לחול גם על חברים מכהנים, הרי ממה נפשך?
<ארז קמיניץ: אם זה מה שהממשלה חושבת שצריך להיות, זה צריך לחול כמו שנעשה בחוק השעיית ראשי רשויות.
<ארז קמיניץ: כבוד היושבת-ראש, הממשלה באה עם הצעה מסוימת לעניין כתבי אישום.
<ארז קמיניץ: בישיבות שנעשו עם הוועדה הגענו בסופו של דבר לסיכום שהבחינה תיעשה על ידי הוועדה לבחינת השעיה, כפי שקיים בחוק החדש של ראשי ערים.
<ארז קמיניץ: אמרנו שאם חבר מוסד תכנון שהוגש נגדו כתב אישום, אנחנו נלך לוועדה לבחינת השעיה.
<ארז קמיניץ: אנחנו נמצאים היום, פחות מחצי שנה אחרי הבחירות, יש לנו ועדות מקומיות - - -
<תומר רוזנר: חשבתי שאתה מדבר על הרשעה.
<ארז קמיניץ: אנחנו מדברים על כתבי אישום שהוגשו.
<ארז קמיניץ: חברי מוסד תכנון, שאנחנו אפילו לא יודעים אם יש כאלה היום, יכול להיות שאין בכלל, יכול להיות שיש אחד או שניים, חברי מוסד תכנון שיש נגדם כתב אישום, שקיים היום.
<ארז קמיניץ: אם לא נכתוב הוראת מעבר ביחס למצבים של לפני תחילת החוק, הסעיף הזה לא יחול עליהם לחמש השנים הקרובות.
מירי רגב: בעצם למה לא?
מירי רגב: נראה לי שזה נכון והגיוני.
<תומר רוזנר: מה לגבי הרשעה, אתה לא רוצה?
<ארז קמיניץ: עזוב את ההרשעה, זה קצת יותר מסובך,
<גלעד קרן: עמ' 23, בסעיף קטן (ח) יש שינוי קטן: (ח) בסעיף זה – "חבר מוסד תכנון" – למעט שר, עובד המדינה או חבר מוסד תכנון הממונה בידי שר או בידי הממונה על המחוז.
<גלעד קרן: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין או הוראת מינהל החלים על חבר מוסד תכנון שסעיף זה אינו חל עליו לעניין ניגוד עניינים כאמור בסעיף זה.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה נועד להבהיר על מי חל הסדר ניגוד העניינים שמופיע פה ועל מי ימשיך לחול דין אחר והדין הקיים והדין הכללי.
<גלעד קרן: עמ' 27, פסקה (3).
<גלעד קרן: ביום ראשון דיברנו לגבי פרסום דוח שנתי לעניין מתקנים ביטחוניים.
<גלעד קרן: הסיכום הוא מה שאני אקרא בפסקה (3): (3) לא יפורסם מידע הנכלל בדוח השנתי כאמור בפסיקה (1) אם קבע יושב ראש ועדת הערר למתקנים ביטחוניים, לאחר התייעצות עם שר הביטחון או מי שהסמיך לכך, שהתקיימו אחת או יותר מהעילות המנויות בסעיף 9(א) לחוק חופש המידע.
<גלעד קרן: עמ' 28, פסקה (2): (2) אין בתכנית שהוא מגיש כדי לפגוע בחלק אחר של הקרקע בשטח התכנית, שהוא אינו בעל זכות בה.
<גלעד קרן: לעניין זה יראו כפגיעה אם – (א) הייתה התכנית תכנית פוגעת כמשמעותה בסעיף 197, או אם היתה פגיעה כאמור בחלק הקרקע שהוא אינו בעל זכות בה או אם היא נקבעה כמיועדת להפקעה.
<גלעד קרן: (ב) הייתה השבחה בתכנית, כמשמעותה בתוספת השלישית – שווי חלקה היחסי של הקרקע שהוא בעל הזכויות בה לפי התכנית גבוה באופן משמעותי משווי חלקה היחסי של הקרקע שהוא אינו בעל זכות בה - - -
<תומר רוזנר: זה לא הנוסח שסוכם.
<ארז קמיניץ: יש כאן איזושהי טעות.
<ארז קמיניץ: אני חושב שדיברנו על פני הדברים אם יש פגיעה - - -
<תומר רוזנר: אם יש היטל השבחה - - -
<ארז קמיניץ: לא השבחה כמשמעותה.
<גלעד קרן: אז תגידו את העקרונות.
<ארז קמיניץ: אני אגיד את העקרונות: 1.
<ארז קמיניץ: אנחנו מדברים על פגיעה כמשמעותה בסעיף 197 או כשיש הפקעה בכל התוכנית או בחלק הרלוונטי, היינו החלק שהוא לא מגיש תוכנית אם מיעוט הקרקע; 2.
<ארז קמיניץ: אמרנו שגם במצבים שבהם יש השבחה בתוכנית – לא נקרא לה "השבחה" כדי לא להפנות לפרק היטל השבחה – אבל כשאין פגיעה, שהתוכנית היא תוכנית שלא פוגעת, אלא תוכנית שמוסיפה זכויות או משנה ייעודים, גם במצבים האלה אנחנו מחפשים על פני הדברים שיש פער משמעותי בין החלק היחסי שבו זוכה מגיש התוכנית לעומת החלק היחסי שבו זוכה מי שאינו מגיש את התוכנית, ויש לו את החלק הקטן.
<תומר רוזנר: פער קיצוני.
<ארז קמיניץ: פער משמעותי, אני חושב.
<ארז קמיניץ: על פני הדברים פער משמעותי.
<אמיר הלר: אפשר לקבל הבהרה לגבי 197, כי 197 גם מופיע לעניין הגובה, נניח אם זה מסתיר לו - - -
<ארז קמיניץ: לא, לא, אנחנו מדברים על אותה קרקע.
<ארז קמיניץ: אני לא מדבר על פגיעה עקיפה, אלא פגיעה ישירה.
<יהודה זמרת: זה לא 197.
<יהודה זמרת: אם נגרמה ירידה בערך של אותם מקרקעים פה ולא השכן וכו'.
<ארז קמיניץ: לא, לא השכן.
<ארז קמיניץ: אנחנו מדברים על הקו הכחול.
<אמיר הלר: אני מנסה להבין.
<אמיר הלר: אם בתוך התוכנית יש לנו כמה מתחמים ובעל הזכויות שבקרקע הזאת מפריע בגובה לבעל זכויות שהוא באותו מתחם קרקע, זה גם פגיעה לפי 197?
<ארז קמיניץ: זה יכול להיות - - -
<אמיר הלר: אז אתה פוגע בו, ואז אתה לא נותן לו לתכנן.
<ארז קמיניץ: המטרה היא לא להגיע לסיטואציה שאתה לוקח תוכנית ואתה מתכנן גם בקרקע עבור מישהו אחר, אתה מתכנן על הקרקע שלו, ולא רק שאתה מתכנן על הקרקע שלו, אלא בנוסף לכך גם "דופק" אותו.
<ארז קמיניץ: זאת המטרה.
<ארז קמיניץ: מתי יכולה להגיע התוצאה הזאת שאתה פוגע בו?
<ארז קמיניץ: אתה יכול לקחת את התוכנית, להשביח רק את החלק שלך בתוכנית, את ה-80% שלך, וב-20% שלו הוא נשאר בדיוק כמו שהוא היה.
<אמיר הלר: המקרים האלה ברורים.
<אמיר הלר: אני מדבר על מקרים קצת יותר קיצוניים שבהם אפשר לתבוע לפי 197 על הפרעה לנוף.
<אמיר הלר: למשל, אם בחלק שלך נבנים מבנים יותר גבוהים בצפיפות ובחלק שלו יש פריסה יותר לרוחב - - -
<ארז קמיניץ: לא, אז הוא הושבח.
<יהודה זמרת: הוא הושבח ואתה משאיר אותו באותו סטטוס.
<אמיר הלר: אבל אם יש לו פגיעה בנוף?
<ארז קמיניץ: לא, הוא לא מקבל 197.
<ארז קמיניץ: נניח שהיתה לו קרקע חקלאית ובחלק שלך עשית עשר קומות ובחלק שלו ארבע קומות.
<ארז קמיניץ: כי ככה הסתדר בתכנון.
<ארז קמיניץ: עכשיו הוא אומר שארבע קומות מסתירים לו הנוף.
<ארז קמיניץ: לא, הוא לא יכול לתבוע לפי 197.
מירי רגב: זהו, גמרנו.
מירי רגב: הנוסח מקובל.
<תומר רוזנר: אנחנו רוצים לשאול שאלת הבהרה אחת בעניין הזה.
<תומר רוזנר: האם הכוונה של הממשלה היא להבחין בין פגיעה ישירה לפגיעה עקיפה או גם פגיעה עקיפה.
<ארז קמיניץ: לא, אתה לא צריך פגיעה עקיפה.
<יהודה זמרת: נפנה ל-197 כפי שהוא.
<תומר רוזנר: אנחנו מדלגים על תיקון של פסקה (14) של סעיף 62א שעוסק בדיור בר-השגה כדי שזה יידון יחד עם כל החבילה כולה, ועוברים לפסקה (16) שעניינה תוספת זכויות מגורים, מועצות אזוריות וכו'.
<תומר רוזנר: כפי שגברתי קיבלה דיווח, הנושא הזה נידון בבוקר אך לא סוכם.
מירי רגב: כפי שזה נקרא, כך זה נשאר.
זבולון כלפה: אני מגיש הסתייגות.
מירי רגב: אתה יודע עד מתי צריך להגיש הסתייגויות כדי שלא תפספס את זה – עד 27 בחודש.
<גלעד קרן: אני עובר לעמ' 42, סעיף קטן (ב) לעניין היחס הסביר של יעדים ציבוריים ומה שמקבלים בתמורה: (11) השטח הכולל המותר לבנייה באותו מגרש לא יגדל ביות מ-15% ובלבד שהיקף ההגדלה יהיה בערך הסביר להיקף הייעודים הציבוריים.
<גלעד קרן: (א) הוספת השימושים והגדלת השטח כאמור יהיו מותנות במימוש יעדים ציבוריים בתחום המגרש או במגרש גובל; בפסקה זו, "יעדים ציבוריים" – חיזוק מפני רעידות אדמה, מיגון, שימורם של אתרים לשימור, פיתוח שטח פרטי פתוח בתחום המגרש תוך קביעה בתכנית - - -
<בינת שוורץ: רגע, רגע, יש כאן מחיקות לא הגיוניות.
<בינת שוורץ: למה זה מחוק, זה לא אמור להיות מחוק.
<תומר רוזנר: זה עבר להמשך.
<תומר רוזנר: זה עכשיו (א), (ב), (ג), (ד).
<בינת שוורץ: זה לא עבר ל-(ב).
<תומר רוזנר: פסקה (10)(א) מבהירה שהבנייה הנוספת במגרש ציבורי למטרות שאינן ציבוריות היא רק אם הבניין הזה טרם נבנה, אבל אנחנו לא מוסיפים בבניינים קיימים.
<גלעד קרן: אני קורא: הוספת השימושים והגדלת השטח כאמור יהיו מותנות במימוש בניית מבני הציבור שטרם נבנו באותו מגרש בעת אישור התוכנית לפי פסקה זו.
<גלעד קרן: בעמ' 44 – אין לי כרגע נוסח – יש הבהרה: בוועדה מרחבית שהוגשה תכנית כוללנית בתחום רשות אחת מהרשויות הכלולות בה - לא יופקעו הסמכויות לפי סעיפים קטנים (א1) ו- (א2) לגבי אותה רשות שהוגשה בתחומה תכנית כוללנית.
<גלעד קרן: (ה) על אף הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד), תכנית מיתאר מקומית או תכנית מפורטת שמתקיים לגביה אחד מאלה במועד שהוגשה, לא יראו אותה כתכנית בסמכות ועדה מקומית.
<רוני טיסר: זו הבהרה לעניין המועד הקובע.
<גלעד קרן: אני עובר לסעיף קטן (ו): (ו) על אף האמור בסעיף זה, תכנית שהיא אחת מהתכניות המפורטות להלן, רשאים משרד ממשלתי, חברה ממשלתית בתחום עיסוקה, רשות שהוקמה לפי חוק או מגיש תכנית כאמור בסעיף 61א(ב2) להגישה לוועדה המחוזית.
<גלעד קרן: עמ' 46, סעיף קטן (ז): לא תדון ולא תאשר ועדה מקומית תוכנית שבסמכותה אם היא אחת מאלה: עמ' 47, בפסקה (ג) וגם בסעיף (3) – אחרי המילים "משום הכבדה" יוספו המילים "של ממש".
מירי רגב: יש עוד דברים, ממשלה?
מירי רגב: שימו לב, תראו שהקראנו את כל הדברים.
מירי רגב: תעברו על כל הסעיפים.
<יהודה זמרת: סעיף 188 – כבאות.
<רוני טיסר: קראנו את זה ב-(3)(א), אבל לצורך הביטחון - - -
מירי רגב: הכנסתם את עניין בקר הנדסאי?
<תומר רוזנר: יתוקן סעיף 188 לבקשת הוועדה כך שיתווספו בו במפורש תחנות משטרה ותחנות כיבוי אש ואפשר יהיה לעשות הפקעה לצורכי ציבור לצורך זה.
<יהודה זמרת: גם להגדרה בסעיף 62.
<גלעד קרן: עמ' 52, פסקה (7): (7) החלטת יושב ראש ועדה מקומית על הפקדת תכנית מצומצמת תישלח לכל חברי ועדת המשנה כהגדרתה בסעיף 18(ה) והנציגים בעלי הדעה המייעצת תוך שלושה ימים מיום קבלתה; כל שניים מבין חברי ועדת המשנה או הנציגים בעלי הדעה המייעצת רשאים לדרוש בכתב, תוך שבעה ימים מיום קבלת ההחלטה לידיהם, שיתקיים דיון בעניין בוועדת המשנה; הדרישה תכלול את פרטי הנימוקים; הוגשה דרישה כאמור, יידון העניין בישיבה הקרובה של ועדת המשנה; לא הוגשה דרישה כאמור, רואים את החלטת יושב ראש הוועדה המקומית כהחלטת הוועדה המקומית לכל דבר; התקיים בוועדת המשנה דיון בהתאם לדרישה כאמור, דין החלטת ועדת המשנה כדין החלטת הוועדה המקומית ולא יחולו הוראות סעיף 18ז.
מירי רגב: פקיד היערות נכנס?
<רוני טיסר: בסעיף 31 להצעת החוק חוזרים לנוסח המקורי שהוצע על ידי הממשלה, כפי שהוקרא.
<רוני טיסר: בעמ' 50, סעיף 35, בעניין תוכנית מצומצמת – גם כאן אנחנו חוזרים לנוסח הממשלה, שתכנית מצומצמת, במידה שלא עמדה במועדים, יראו אותה כבטלה.
<רוני טיסר: עמ' 53, סעיף 96א, אני מתקנת ברישא: מסמכי תוכנית וכל מסמך אחר שהוגש למוסד תכנון הדן בתוכנית.
<רוני טיסר: לכן אני מוסיפה סעיף קטן (ג): שר הפנים, בהתייעצות עם שר הביטחון ובאישור ועדת הפנים, רשאי לקבוע סוגי מסמכים שהוראות סעיף זה לא יחולו עליהם אם מצא שיש הצדקה לכך מטעמים של ביטחון המדינה.
<תומר רוזנר: אמרנו למעט תקנון ותסריט וגם אמרנו: חשש ממשי לפגיעה בביטחון המדינה.
<רוני טיסר: בעמ' 58, פסקה (4), סעיף קטן (ה1): (ה1) שר הפנים באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת רשאי לקבוע סוגי תשתית נוספים וסוגי בניינים או עבודות הנדרשים במישרין לצורך הקמתה של תשתית או בשל קיומה, שהקמתם או ביצועם ייעשו שלא על פי היתר אלא על פי הרשאה כאמור בסעיף קטן (ה).
<אמיר הלר: אפשר לשאול שאלה על הסעיף הקודם?
מירי רגב: זהו, עכשיו זה דיון בין הממשלה.
מירי רגב: אתם יושבים פה כזבוב על הקיר.
<בינת שוורץ: נדמה לי שהיה לנו סיכום שלא קיבל ביטוי ב-(ה1).
<בינת שוורץ: אם אני לא טועה, סוכם להוריד את המילה "במישרין".
<תומר רוזנר: לא סוכם, את טועה.
<בינת שוורץ: אז סוכם לא להסכים, אז מה יהיה כאן, עמדת ממשלה?
מירי רגב: עמדת ממשלה.
<בינת שוורץ: אני שואלת את היועץ המשפטי שלנו.
מירי רגב: את תשאלי את שלכם, ואני שואלת את שלי.
<ארז קמיניץ: זה עד כדי כך משהו שאי אפשר לגשר עליו?
<תומר רוזנר: לא, לא, אי אפשר.
<תומר רוזנר: אתם רוצים בניינים - - -
<בינת שוורץ: אנחנו לא רוצים בניינים.
<בינת שוורץ: כידוע לך, עמוד זה בניין וגדר זה בניין.
<תומר רוזנר: נו, מה אני יכול לעשות, אבל כתבתם "בניינים".
<בינת שוורץ: עמוד זה בניין, אז מה, אי אפשר יהיה לעשות עמוד תקשורת?
מירי רגב: שר הפנים באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת רשאי לקבוע סוגי – קודם כל, זה באישור הוועדה וזה כבר טוב – תשתיות נוספים - - -
<יהודה זמרת: בגלל שזה באישור הוועדה נקבעה הגדרה יותר רחבה.
<בינת שוורץ: בגלל זה הסכמנו באישור ועדת הפנים, אחרת לא היינו מסכימים.
מירי רגב: את יודע מה, בואי נפיל את החוק על זה.
מירי רגב: טוב, כך יישאר הנוסח להצבעה.
<רוני טיסר: עמ' 59, נוסף סעיף שהוסכם בוועדה לעניין מתקן גישה אלחוטי שיעבור מוועדת הכלכלה לוועדת הפנים.
<רוני טיסר: סוכם שהסעיף הזה יישאר כרגע בוועדה.
<תומר רוזנר: כלומר, מוחקים את הסעיף הזה.
<רוני טיסר: בעמ' 61, סעיף 52, משהו שלא קיים בנוסח, אבל נאמר בוועדה וסוכם בוועדה.
מירי רגב: אורן הלמן, הצגתם את מה שדובר עליו?
<אורן הלמן: זה בסעיף 49(2).
<ארז סרי: זו ההחרגה שעכשיו היא תוקנה בנוסח.
מירי רגב: אין שינוי ממה שיש.
<ארז סרי: נעשה פה שינוי ביחס למה שנידון, אמנם תיקון נוסח, אבל הנוסח שהוסף לא היה בהסכמה בין הוועדה למשרד הפנים.
מירי רגב: אבל קיבלנו החלטה.
<ארז סרי: יש פה או סוגי עבודות ומתקנים לפי סעיף 145.
<תומר רוזנר: ובסופו של דבר הממשלה הסכימה.
מירי רגב: נכון, עמדת הוועדה התקבלה על ידי הממשלה.
מירי רגב: אנחנו לא פותחים את זה.
מירי רגב: היו פה המון דיונים, איפה הייתם?
<רוני טיסר: עמ' 61, אני מקריאה את הנוסח בנוגע לרשות העתיקות: הודעה על הוצאתו של צו כאמור, תישלח למי שיש לו סמכות לפי חוק לאשר עבודות ולגורמים המנויים בסעיף 19ב(9)
<רוני טיסר: (א) תוך 15 יום לפני תחילת ביצוע העבודות או השימושים.
<תומר רוזנר: סוכם שיישלחו הודעות פרטניות לגופי התשתית ולגורמים שאמורים לאשר את העבודות לפי החוק.
<תומר רוזנר: למיטב ידיעתנו שני הגופים העיקריים הם רשות העתיקות ורשות הטבע והגנים ככל שזה בשמורות טבע.
<רוני טיסר: עמ' 62, בסעיף 55א להצעת החוק, לעניין תיקון עקיף של חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי), שלגביו היה דיון ער בוועדה.
<רוני טיסר: סוכם שיהיה תיקון עקיף של חוק הייעוץ המשפטי לעניין הפיטורים וההשעיה של יועץ משפטי במקרים מסוימים.
<רוני טיסר: אני אקרא את הנוסח הסופי כפי שסוכם: בחוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי), התשל"ח-1978 – (1) אחרי סעיף 8 יבוא: פיטורים והשעיה של יועץ משפטי במקרים מסוימים 8א.
<רוני טיסר: על הפסקת העסקתו והשעייתה של יועץ משפטי של רשות מקומית, שאינה רשות מרחבית כמשמעותה בסעיף 19 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, יחולו ההוראות החלות על העברה מכהונה של יועץ משפטי של עירייה בשינויים המחויבים, גם אם אינו עובד הרשות המקומית.
<רוני טיסר: " סעיף 55ב – תיקון חוק הרשויות המקומיות – התיקון שנוסף הוא תיקון של סעיף 6א(ב).
<רוני טיסר: במקום שהשר יהיה חייב לדרוש מהמועצה תוך הזמן שעובר כי תמנה מהנדס, שינינו את הנוסח ל"רשאי השר לדרוש מהמועצה".
<רוני טיסר: אני אקריא את הנוסח המלא: (ב) חדל מהנדס למלא את תפקידו ולא מינתה המועצה מהנדס אחר במקומו בתוך שלושה חודשים או עד תום תקופת מינויו של ממלא המקום למהנדס שמונה לפי הוראות סעיף קטן (א), לפי המאוחר, רשאי השר לדרוש מהמועצה, בצו, כי תמנה מהנדס לפי הוראות חוק זה, בתוך התקופה שיקבע ושלא תעלה על 21 ימים; לא מילאה המועצה אחרי הצו בתוך התקופה שנקבעה בו, רשאי השר למנות אדם מתאים למילוי חובת המועצה למנות מהנדס, ויחולו על המינוי כאמור כל ההוראות לפי דין החלות לעניין מינוי המהנדס על ידי המועצה, בשינויים המחויבים.
<רוני טיסר: כל שאר התיקונים הם כפי שהוקרא בנוסח הוועדה.
<בינת שוורץ: סליחה רגע, יש כאן איזה מחיקה שלא זכור לי שהייתה החלטה כזאת.
<בינת שוורץ: זה בעמ' 61, סעיף 53(2)(א) – מחיקה של המילים "או ועדת המשנה".
<בינת שוורץ: לא זכור לי שהתקבלה החלטה כזאת.
<תומר רוזנר: זה תיקון שנוסף באיזושהי ורסיה והוא תיקון שהוא טעות.
<בינת שוורץ: "הוועדה" זה לרבות ועדת משנה?
<תומר רוזנר: ועדת המשנה איננה מוסמכת לאשר, היא רק ממיינת תוכניות.
<יהודה זמרת: אני אסביר את הכוונה, לא התכוונו ועדת משנה.
<יהודה זמרת: יש מקרים, בעקבות תיקון 76, שבהם כתוב שאם ועדת המשנה של המועצה הארצית דנה אגב הקלה אחרת ואישרה תוכנית שחלה בתוך שטח מוכרז, היא גם יכולה לשחרר אותה מההכרזה ולאפשר בנייה בתוכה.
<יהודה זמרת: אמרנו, לכאורה אם יתקבל אישור תוכנית בהתאם לסמכות על ידי ועדת המשנה של המועצה הארצית, אז לכאורה עדיין הקרקע צריכה לעבור עוד פעם ועוד לאישור.
<יהודה זמרת: אמרנו שאין היגיון.
<תומר רוזנר: זה נכון.
<יהודה זמרת: הכוונה היתה ועדת המשנה של הוועדה הארצית.
<תומר רוזנר: קודם כל, לא נאמר שזו ועדת משנה של המועצה הארצי ולכן כתבנו "ועדת המשנה", וועדת המשנה היא ועדת המשנה של הוולקחש"פ.
<יהודה זמרת: התכוונו לוועדת המשנה של המועצה הארצית.
<תומר רוזנר: דבר שני, אם ועדת המשנה של המועצה הארצית פועלת ויש לה את הסמכויות של המועצה הארצית, אז לא צריך לומר את זה, כי היא באה בנעליה של המועצה הארצית.
<תומר רוזנר: אם אין לה את הסמכות של המועצה הארצית, אז אין לה.
<ארז קמיניץ: מה זה היא באה בנעליה?