GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: אז אני מבקשת, תנו ליאיר לפיד לסיים את הסקירה שלו, לאחר מכן לראש אגף התקציבים, ואני מבטיחה לכל מי שנרשם, לתת אפשרות לדבר.
<ויקי וענונו: שפשוט ירשום את השאלות שלנו.
מירי רגב: אני רשמתי אותך.
מירי רגב: לא, הוא לא ירשום את השאלות.
מירי רגב: את תרשמי מה את רוצה להגיד.
<ויקי וענונו: אז איך הוא יזכור כל מה שאנחנו רוצים להגיד?
מירי רגב: תרשמי, תרשמי.
מירי רגב: את רוצה דף ועט?
<ויקי וענונו: לא, יש לי.
מירי רגב: אז יופי, אז תרשמי.
יאיר לפיד: עד שתתחיל לפעול החברה הממשלתית ויועבר כאן בוועדה, כך אנחנו מקווים – כמובן, זה תלוי בכם, לא בנו – עד שיעבור הוותמ"ל כאן בוועדה, משרד האוצר מקדם כבר עכשיו שיווקים של קרקעות להשכרה ארוכת טווח שבהם נותנים ליזמים רשתות ביטחון פיננסיות כדי לעודד אותם להיכנס לתחום של דיור להשכרה ארוכת טווח.
יאיר לפיד: זה לא הפתרון האידיאלי.
יאיר לפיד: הפתרון האידיאלי מונח לפניכם, אבל זה הפתרון שאנחנו מקדמים כרגע.
יאיר לפיד: ביום חמישי האחרון קיימנו כנס מציעים ראשון למכרזים להשכרה ברמת השרון ובהרצלייה.
יאיר לפיד: ההיענות הייתה מעבר לכל הציפיות שלנו.
יאיר לפיד: בכנס השתתפו כבר כ-200 נציגים מחברות הנדל"ן הגדולות במשק, נציגים של גופים מוסדיים, של בנקים.
יאיר לפיד: זו אבן דרך ראשונה בדרך ארוכה, שהמטרה שלה היא פשוט לשנות את תרבות הדיור בישראל, כי היום אין באמת דיור להשכרה בישראל, בנייה לדיור להשכרה.
יאיר לפיד: אם אתה שוכר ממישהו, אתה שוכר מאזרח פרטי, אין מגדלים של דיור להשכרה.
יאיר לפיד: יהיו.
יאיר לפיד: יש אנשים – אני מניח שזה יעלה פה בהרחבה – שחושבים שהצעדים שיש בהצעה הזאת הם אגרסיביים.
יאיר לפיד: אני מודה, הם אגרסיביים.
יאיר לפיד: מידת האגרסיביות של הצעדים האלה היא כמידת עומק המשבר בשוק הדיור הישראלי.
יאיר לפיד: אני מזכיר לכולם – נושא הדיור הוא היום האיום הכי גדול על דור שלם של ישראלים, בעיקר ישראלים צעירים, זה גם הנושא הכי מסובך והאתגר הכי גדול וקשה שעומד בפנינו, וזה הנושא המרכזי.
יאיר לפיד: אם הייתי צריך לבחור מה הנושא המרכזי שאנחנו במשרד האוצר מתעסקים בו יום-יום זה יהיה הדיור.
יאיר לפיד: אני רוצה להודות לחברי קבינט הדיור בהזדמנות הזאת על ההתגייסות הבאמת מרשימה, החוצה משרדים, לפתרון משבר הדיור בישראל, על הפשלת השרוולים ועל העבודה המאומצת, ואני רוצה לקוות שהעבודה המאומצת הזאת תקרה גם כאן אתנו ביחד.
יאיר לפיד: אני רוצה להודות לחברי צוות 90 הימים.
יאיר לפיד: אמיר לוי, הממונה על התקציבים, עמד בראש הצוות הזה, והמסקנות של הצוות בעצם באות לידי ביטוי בהצעה הזו.
יאיר לפיד: ברשותך, חברת הכנסת רגב, אני רוצה להעביר לאמיר לוי את רשות הדיבור כדי שיציג את החוק.
מירי רגב: בבקשה, אמיר.
<אמיר לוי: לפני ההתחלה אני רוצה שני מספרים שתזכרו לאורך כל החוק הזה.
<אמיר לוי: הראשון, הליכי תכנון לוקחים היום חמש שנים בוועדות המחוזיות.
<אמיר לוי: מרגע שהממשלה רוצה לקדם תוכנית עד שהתוכנית מאושרת, חמש שנים.
באסל גטאס: הממוצע.
באסל גטאס: זה הממוצע?
<אמיר לוי: ברשותך, זה הממוצע, אני אציג את זה.
<אמיר לוי: המצגת מאוד קצרה ואני אשמח לענות על שאלות בסוף המצגת.
<אמיר לוי: המספר הראשון הוא חמש שנים להליכי תכנון.
<אמיר לוי: המספר השני הוא עשר שנים.
<אמיר לוי: מרגע שהמדינה מחליטה שהיא רוצה לקחת קרקע, שהיא הבעלים שלה, שבהסכם נקבע שהממשלה יכולה לקחת את הקרקע בחזרה, בממוצע לוקח לה עשר שנים לקחת את הקרקע.
<אמיר לוי: שני המספרים האלה – חמש שנים להליכי תכנון, ועשר שנים לקחת קרקע שנמצאת בבעלותנו – שני אלה אנחנו רוצים שיהיו בכל בסיס הדיונים, ואני אציג עכשיו מה אנחנו שמים או מה מונח על שולחנכם כהצעת החוק.
<אמיר לוי: קודם כול, למה אנחנו כאן?
<אמיר לוי: אמר שר האוצר.
<אמיר לוי: תסתכלו על הגרף של עליית המחירים בשנים האחרונות.
<אמיר לוי: 50% עלייה במדד מחירי הדיור, 16% בסעיפי הדיור במדד.
<אמיר לוי: מחירי הדיור במדד זה השכירות, מחירי הדיור עלו ב-50%.
<אמיר לוי: שקף אחד קדימה, אם מסתכלים בצד ימין, ב-20 השנים האחרונות עלייה מאוד נורמלית, שניתן לצפות בשוק נורמלי, של 1.4%.
<אמיר לוי: תסתכלו על עשר השנים האחרונות, גדלנו לעליית מחירים של 4%; תסתכלו על שבע השנים האחרונות, 6% בשנה.
<אמיר לוי: וכשאנחנו מסתכלים על המספרים האלה, וכאמור, הסתכלנו מ-2007 ועד היום, 50% עלייה במחירים, זה מצב בלתי נסבל ומצב שאנחנו לא יכולים ללכת לישון.
מירי רגב: פעם ראשונה הממשלה מודה בזה.
<אמיר לוי: אנחנו לא יכולים ללכת לישון.
מירי רגב: פעם ראשונה הממשלה מודה בזה, בוא נודה על האמת, ואתם הייתם גם שותפים בכירים - -
יצחק וקנין: את רוב הכסף הממשלה לוקחת על הקרקע.
יצחק וקנין: מה אתם מבלבלים?
יצחק וקנין: תורידו את המחיר של הקרקע, הכול יסתדר.
מירי רגב: - - במשרד האוצר - -
יאיר לפיד: נכון.
מירי רגב: - - שותפים לכך, ומינהל מקרקעי ישראל הפך למינהל מספסרי ישראל.
יצחק וקנין: על מה אתם מבלבלים את המוח?
יצחק וקנין: טוחנים מים עם הצעות חוק.
יצחק וקנין: לא יצא מזה כלום.
יצחק וקנין: אני אומר לכם, לא יצא מזה כלום.
מירי רגב: טוב שאתה אומר.
יצחק וקנין: תורידו את המחיר לקרקע.
יצחק וקנין: כמה זמן אנחנו טוחנים מים פה?
יצחק וקנין: כבר שבע שנים.
נחמן שי: מה מחירי המים בתקופה הזאת?
ישראל אייכלר: אולי כדאי שיירשם בפרוטוקול מה שאמרה היושבת-ראש, מינהל מספסרי ישראל.
מירי רגב: סליחה, על מחירי המים יש לי מה להגיד.
מירי רגב: גם בעניין הזה יש שינוי, ואני חייבת להגיד, כשמקבלי ההחלטות רוצים זה קורה, זאת אומרת שהפקידים לא חייבים לנהל את המשרדים כל הזמן.
מירי רגב: גם דיור בר השגה נכנס לחוק התכנון והבנייה בזכות שלושה שרים: שר האוצר, שר הפנים ושר השיכון והבינוי, וגם הנושא הזה פה ייפתר ותאגידי המים - -
יצחק וקנין: זה לא יוריד את מחיר הדיור.
מירי רגב: - - גם הם לא יישארו, תאמין לי.
יצחק וקנין: תרשמי מה שאני אומר פה.
מירי רגב: וקנין, תודה.
יצחק וקנין: אני אומר את זה שבע שנים רצוף, ושום דבר לא נעשה.
מירי רגב: תודה, שלום גם לך.
יצחק וקנין: שבע שנים רצוף אני אומר את זה.
יצחק וקנין: תרשמי את מה שאני אומר.
רינה פרנקל: ועכשיו זה כן ייעשה.
יצחק וקנין: מביאים לנו גרפים.
יצחק וקנין: אני לא מזלזל בגרפים, אבל לא יצא מזה כלום.
<אמיר לוי: הנקודה הראשונה זה ניתוח של המחירים, ואמרתי – המטרה שלנו זה להוריד את המחירים ולרדת בעצם לאותם מחירים שהכרנו לפני העלייה הגדולה.
<אמיר לוי: למה זה קרה?
<אמיר לוי: התייחס שר האוצר לסיבה אחת, שהיא הריבית הנמוכה.
<אמיר לוי: ברור לנו שהריבית הנמוכה מתדלקת ביקושים, וברור לנו שאין אלטרנטיבות להשקעה, זאת עובדה מסוימת שכרגע אנחנו צריכים להתמודד אתה.
<אמיר לוי: אבל בצד הריאלי, שהוא צד מאוד משמעותי, תסתכלו מה קרה להיצע.
<אמיר לוי: הקו השחור זה הקו שמראה את הביקוש שלנו על פני השנים, ותסתכלו על ה"בטן".
<אמיר לוי: לא חשוב אם אתם מסתכלים על הקו הכחול או האדום, זה התחלות בנייה או גמר בנייה, ואתם רואים שנוצרה "בטן" מאוד מאוד גדולה.
<אמיר לוי: נוצר פער מאוד גדול בין מה שאנחנו כאזרחים רוצים לרכוש לבין ההיצע שאנחנו כמדינה הצלחנו לספק, ואתם רואים שההיצע הוא קטן לאורך השנים.
<אמיר לוי: ה"בטן" הזאת בעצם הייתה גורם משמעותי לעליית המחירים.
באסל גטאס: כמה במצטבר?
<אמיר לוי: אני מבקש.
<אמיר לוי: המצגת מאוד קצרה, אני מבטיח לענות על שאלות בסוף.
באסל גטאס: כמה במצטבר הפער?
<אמיר לוי: הפער הצטבר בין 100,000 ל-150,000, ובעצם אנחנו בהצעת החוק הזאת רוצים לטפל בפער הזה, ותכף אני אגע בשתי הסיבות למה נוצר הפער הזה.
תמר זנדברג: איך זה קרה שהבטחת הבחירות של מפלגתו של שר האוצר, במקרה זה אותו מספר, שבמקרה, במספרים של האוצר – לפני שידעו שהוא יהיה שר אוצר – זה המספר?
תמר זנדברג: אתה יכול להסביר את זה?
<אמיר לוי: אני מבטיח לענות על כל השאלות בסוף.
<אמיר לוי: ייקח חמש דקות.
מירי רגב: לא הבנתי מה שאלת אבל יכול להיות שבסוף שר האוצר יצטרף לליכוד.
יאיר לפיד: לא הבנתי מה היא שאלה.
תמר זנדברג: שר האוצר, לפני שהיה שר אוצר, לפני שידע בכלל שהוא הולך להיות שר אוצר, דיבר בקמפיין הבחירות שלו על מספר מסוים של חוסר שחסר, 150,000.
תמר זנדברג: הגיע להיות שר אוצר, במקרה הסתבר שאותו מספר זה הערכת המדינה של מה שחסר.
בועז טופורובסקי: עשינו עבודה טובה, מה הבעיה.
בועז טופורובסקי: מה את מעדיפה, שהבטחות בחירות יהיו שונות מהמציאות?
רינה פרנקל: הוא עשה שיעורי בית, מה את רוצה.
מירי רגב: אנחנו לא מדברים פה על מפלגות קטנות ומפלגות גדולות יותר.
מירי רגב: אנחנו מדברים פה עכשיו על איך להוריד את מחירי הדיור, ואם את תהיי חלק מהוועדה אז תהיי שותפה לזה, ואם לא תהיי חלק מהוועדה, אז לא תהיי שותפה לזה.
תמר זנדברג: כמו שאת יודעת, אני חלק מהוועדה.
מירי רגב: אז אני שמחה, ואני מודה לך.
תמר זנדברג: ואפילו יש לי הצעות שבאמת יורידו את מחירי הדיור - -
מירי רגב: יפה, אז אני ממש שמחה.
תמר זנדברג: - - בניגוד לחלק מההצעות שמגיעות לכאן, שלא יורידו את מחירי הדיור.
מירי רגב: אני שמחה, אבל בגלל שאתם עדיין מפלגה קטנה, אז אתם תצטרכו להתאמץ.
תמר זנדברג: לפעמים מפלגות קטנות צודקות יותר.
מירי רגב: ועכשיו אנחנו נעבור להמשך ההצגה של ראש אגף התקציבים.
<ויקי וענונו: לא, תמר, מה שאני מבטיחה לך, בבחירות הבאות אנחנו ניתן לכם כוח.
מירי רגב: באמת?
מירי רגב: באמת, ויקי?
מירי רגב: צאי החוצה.
<ויקי וענונו: כנראה שהמפלגות הקטנות הן אלה שעושות את העבודה.
מירי רגב: ויקי, הבנתי אותך.
מירי רגב: תודה, ויקי, גם אני אוהבת אותך.
נחמן שי: למה כל דיון נראה כמו שכונה פה?
מירי רגב: יש לך משהו נגד שכונות?
חנא סוייד: יש לי הערה, גברתי.
חנא סוייד: רציתי להגיד שממעקב אחרי הגרפים שמראים כאן, פשוט מאוד מדובר במספרים שהם לא נכונים.
חנא סוייד: מדברים על 100,000–150,000 יחידות דיור בחסר, כאשר מהגרף אפשר להעריך שהן 40,000–50,000.
חנא סוייד: אם תחזיר את הגרף אני אראה לך איך.
באסל גטאס: זה בכל שנה.
מירי רגב: תנו לראש אגף התקציבים.
חנא סוייד: בסדר, אבל מכפיל בתשע שנים.
חנא סוייד: 5,000 חסר, כפול תשע, עשר, זה 50,000, וקח בחשבון שיש לך עודף מקודם, אז איפה החסר אני לא רואה.
יאיר לפיד: בכל שנה, הגידול הטבעי הוא בערך 40,000, בין 40,000 ל-45,000 יחידות דיור.
יאיר לפיד: זאת אומרת, אם אתה סוחב אתך חסר של 40,000–50,000, אתה נמצא במינוס מתמיד של - - -
חנא סוייד: לא, יש לך כל שנה חסר 4,000–5,000, זה מה שהגרף מראה.
חנא סוייד: תראה את הגרף, זה מתמטיקה.
חנא סוייד: זה לא פוליטיקה, זה מתמטיקה.
יאיר לפיד: אני באמת מציע לתת לראש אגף התקציבים להציג, ונדון אחר כך.
<אמיר לוי: כאמור, אני אשיב בשמחה על שאלות.
<אמיר לוי: כשאנחנו מנתחים מה הביא לעליית המחירים הזאת, אנחנו שמים כאן את השינויים או את ההשפעות המשמעותיות ביותר.
<אמיר לוי: אחד, מלאי הדירות נמצא בירידה.
<אמיר לוי: הדבר השני, התייחסתי, אנחנו נמצאים בריבית מאוד מאוד נמוכה.
<אמיר לוי: כמו שאמרתי קודם, זה מביא להגדלת הביקושים, ובעצם אין אלטרנטיבות השקעה לאנשים אז הם משקיעים בשוק הנדל"ן.
<אמיר לוי: היצע מוגבל של מגורים בשכירות.
<אמיר לוי: בישראל אין שוק שכירות ארוכת טווח, לא ניתן להתקשר היום, כמעט ולא, עם משכירים לתקופות של חמש או עשר שנים, ובעצם משפחה שרוצה ודאות – גם מבחינה תעסוקתית וגם מבחינת מקומות חינוך לילדים – לא יכולה להתקשר בשכירויות ארוכות טווח, זה לא קיים בישראל כמו במדינות אחרות.
<ויקי וענונו: אבל את ה-150,000 דירות אתה הולך לבנות בפריפריה.
מירי רגב: ויקי.
<אמיר לוי: ועלויות בנייה שעלו בשנים האחרונות.
<אמיר לוי: תוסיפו לזה התחלות בנייה שירדו בשנים האחרונות, ואנחנו מקבלים את אותה תוצאת גידול של 50% משנת 2007 עד היום במחירי הדירות.
<אמיר לוי: זה כרקע.
<אמיר לוי: כשניתחנו את זה, החליט קבינט הדיור בחודש מאי 2013 להקים את צוות ה-90 יום, והחליט שנגבש תוכנית ממשלתית להתמודד עם המשבר הזה, בעיקר עם הרחבת ההיצע, כשהמטרה המרכזית היא 150,000 יחידות דיור נוספות, הגדלת היצע, סגירת אותה "בטן" שראיתם לפני כמה דקות, מתוך אמונה שברגע שנדע לספק את ההיצע ונדע לתת לאזרחים דירות לכל דורש, גם רמת המחירים תרד.
תמר זנדברג: אם אני לא טועה, ה"בטן" הזו בשנתיים האחרונות נסגרה, לפי הגרף שהראית כרגע.
<אמיר לוי: היא התחילה להיסגר, זה נכון.
מירי רגב: תמר, את ראשונת הדוברים.
מירי רגב: האם זה במקום ההתייחסות שלך?
<אמיר לוי: מבחינת הצוות – אני לא עובר על כל השקף – מה שראוי לשים לב, שכל מי שרלוונטי, כל זרועות הממשלה ישבו סביב אותו שולחן, ובעצם הצוות הוציא מסקנות שכולם – אוצר, מינהל התכנון, מינהל מקרקעי ישראל, משרד השיכון, הגנת סביבה, תחבורה – כל מי שיש לו נגיעה בתחום הנדל"ן ישב בצוות הזה.
<אמיר לוי: קיימנו ישיבות רבות, אתם יכולים לראות כאן, בלי להיכנס לפירוט; מי שירצה אחר כך כמובן יקבל את המצגת – בכל אותם נושאים שהצוות דן.
<אמיר לוי: פעלנו בצורה מאוד אינטנסיבית, פגשנו הרבה מאוד גורמים – גם מתחום הנדל"ן, גם מהתחומים החברתיים, גם ארגונים סביבתיים – ובמהלך הדיונים, מעבר לדיונים שציינתי שדנו עד עכשיו, דיברנו בין היתר על כל שרשרת הערך ועל התחדשות עירונית.
<אמיר לוי: מה שעשינו, התנענו את עבודת צוות ה-90 יום כתוצאה מאותה החלטת ממשלה שאמרתי.
<אמיר לוי: לאחר 90 יום סיימנו את עבודת הצוות, הצגנו את זה לשרים הרלוונטיים, אישור המלצות הצוות בקבינט הדיור.
<אמיר לוי: כמו שאתם רואים, אנחנו מאוד מקפידים פה על לוחות זמנים.
<אמיר לוי: המטרה, חברת הכנסת רגב כינתה אותי בטעות ראש אגף מבצעים, אז כנראה שזה לא ממש טעות, אנחנו מתייחסים לזה כמבצע.
מירי רגב: רק שאתם לא הבאתם את זה כמבצע לפה, אז אנחנו, אתה יודע – אומנם הכנסת היא סופרמן, אבל בכל זאת.
<אמיר לוי: אנחנו אבל בכל זאת מתייחסים לזה כמבצע, זה דבר מאוד מהותי בעצם בהוויה, גם הכלכלית וגם החברתית, ואנחנו פה ממש ברמת ימים.
<אמיר לוי: הקבינט אישר את אותן המלצות.
<אמיר לוי: הופץ תזכיר חוק להערות הציבור, קיבלנו התייחסות, וההערות הוטמעו.
<אמיר לוי: אישור החוק בממשלה ובוועדת שרים, וכרגע אנחנו נמצאים בשלב האחרון והחשוב כאן בכנסת, מתוך מטרה לאשר את זה עוד במושב הנוכחי.
<אמיר לוי: עכשיו אני ברשות
<אמיר לוי: כם רוצה להיכנס להצעת החוק עצמה.
<אמיר לוי: כשמנתחים את שרשרת הייצור של דירה, יש לנו איתור מתחם, השלב השני הוא קידום תכנון, השלב השלישי הוא השבת הקרקע, שלב רביעי צריך לעשות פיתוח, שלב חמישי לשווק את הקרקעות, והשלב האחרון לעשות פיקוח ובקרה.
<אמיר לוי: הצעת החוק שמונחת על שולחנכם נוגעת בשני מרכיבים בשרשרת הערך הזאת, אבל שני מרכיבים מאוד מאוד משמעותיים, שהם חסם מאוד מרכזי.
<אמיר לוי: אחד זה קידום התכנון, השלב השני זה השבת הקרקע.
<אמיר לוי: ברשותכם, אני אתחיל בנושא קידום התכנון.
<אמיר לוי: פה אני מזכיר את המספר שאמרתי בהתחלה, חמש שנים.
<אמיר לוי: מה שאתם יכולים לראות כאן זה משך זמן ממוצע שלוקח מקבלה של תוכנית לאישור בוועדות מחוזיות עד פרסום תוקף.
נחמן שי: למה אתה בונה כביש חדש כשיש לך כביש קיים?
<אמיר לוי: אני מזכיר את החמש שנים.
נחמן שי: למה אתה לא עונה לי?
<אמיר לוי: אני אענה בסוף.
נחמן שי: למה אתה בונה כביש חדש כשיש לך כביש קיים שאתה לא יודע לנסוע בו?
<אמיר לוי: אני אענה על הכול, אני מבטיח.
נחמן שי: תענה לשאלות ששואלים אותך.
<אמיר לוי: אבל אני אענה על זה, אני מבטיח.
<אמיר לוי: הבטחתי שאני אענה על כל השאלות בסוף ההצגה.
נחמן שי: אתה מסביר לנו את כל הליקויים בשיטה הזאת.
<אמיר לוי: מה שאתם רואים כאן זה את משך הזמן שלוקח היום בוועדות מחוזיות.
<אמיר לוי: אמרתי קודם, תזכרו את המספר חמש שנים, ואתם יכולים לראות כאן לפי מחוזות.
<אמיר לוי: מרגע שהממשלה או יזם רוצה לאשר תוכנית, לוקח קרוב לחמש שנים בוועדות המחוזיות.
<אמיר לוי: בבעיה הזאת אנחנו הגענו לטפל, והצעת החוק כאן, מטרתה להקים מוסד תכנון ארצי ייעודי, כשהרעיון הוא שתהיה תוכנית אחת בוועדה אחת, ובעצם תכנון ואישור בוועדה הייעודית.
<אמיר לוי: ההליך אמור להיות הליך דומה להליך של פרויקטים לתשתיות לאומיות, כמו הפרויקטים שמגיעים לוות"ל.
<אמיר לוי: אני מזכיר שלפני קצת יותר מעשר שנים היינו בבעיה קשה של תשתיות במדינת ישראל, המועצה הארצית לא הצליחה לתת מענה מלא לפרויקטים בתשתיות לאומיות, והוקם מוסד הוות"ל.
<אמיר לוי: מאז הוא עובד יפה מאוד - אני התנסיתי בו לא מעט - ואני חושב שרמת התשתיות במשק הישראלי נמצאת היום במקום אחר, הרבה יותר טוב ממה שהיה לפני עשר שנים, ובעצם אנחנו באים עם אותו עיקרון.
<אמיר לוי: העיקרון אומר שיוכרז מתחם כמתחם מועדף לדיור בשביל להיכנס לוועדה הארצית הזאת, צריך להיות מינימום של 500 יחידות דיור.
<אמיר לוי: קרקע צריכה להיות קרקע שעיקרה היא קרקע בבעלות מדינה, כלומר לפחות 80% קרקע בבעלות מדינה ולא קרקע פרטית, למעט יישובי מיעוטים שם הצעת החוק מאפשרת גם קרקע פרטית, וזה נובע משתי סיבות.
<אמיר לוי: האחת, הבעיות התכנוניות שקיימות במגזר, והבעיה השנייה, שמרבית הקרקעות במגזר הן קרקעות פרטיות ובעצם רצינו לאפשר כאן מסלול ירוק, לאפשר תכנון שהוא יותר מתקדם ולאפשר מגורים במגזר, שזה נושא שהוא יחסית מורכב.
<אמיר לוי: לגבי הליך התכנון, הוא יקודם בוותמ"ל.
<אמיר לוי: מתכנן הוותמ"ל יהיה עובד מדינה, בדיוק כמו בוות"ל.
<אמיר לוי: הרכב הוועדה, נמצאים שם מרבית המשרדים או כל המשרדים הרלוונטיים, ובשונה מהוות"ל, יש נציג ארגון גג של גופים שעניינם שמירה על הסביבה.
<אמיר לוי: אתם יכולים לראות בצד ימין את משרדי הממשלה הרלוונטיים.
<אמיר לוי: בשונה מהוות"ל, מכיוון שמדובר במגורים ומכיוון שמדובר בשכונות שאמורות להשתלב בתוך ערים, יש שלושה נציגים לשלטון המקומי, שני נציגים כלליים מהשלטון המקומי ועוד נציג ספציפי של אותה רשות, כשהתוכנית הספציפית תידון בוות"ל.
<אמיר לוי: אם תהיה תוכנית בסירקין למשל, אז זה בשטח של פתח תקווה, ונציג של ראש עיריית פתח תקווה ישב בוותמ"ל.
<אמיר לוי: התוכנית היא תוכנית שתוכל לגבור על תוכניות מחוזיות וארציות, אבל היא לא תוכל לגבור על תמ"א 35 ואין לה סמכות מיידית לגבור על הוולחו"ף, כלומר ניסינו להביא לאיזון – בינת, אני מניח, תתייחס לזה בהמשך – להביא לאיזון תכנוני מאוד משמעותי ושהיא לא תוכל לגבור על תמ"א 35.
<אמיר לוי: מבחינת לוחות הזמנים, אלה לוחות זמנים מקוצרים מאוד, אין ערר על החלטות למועצה הארצית, והוועדה הזאת בסוף תהיה ועדה שמתמחה בדיור.
<אמיר לוי: היא תהיה ועדה עם קשב, היא תהיה ועדה שתוכל לטפל בתוכניות גדולות.
<אמיר לוי: תזכרו שתוכניות גדולות, בשונה מוועדות מחוזיות או מהווד"לים – וכאן אני אנסה להתייחס לשאלה של חבר הכנסת נחמן שי – זה תוכניות גדולות מאוד, בסיס צה"ל שאמור להתפנות, להביא אלפי יחידות דיור, לא חשוב אם זה סירקין או תעש בעתיד, בעצם יצטרך להביא בחשבון מחלפים ולהביא בחשבון הרבה מאוד חסמים שוועדות מחוזיות, קשה להן מאוד להתמודד אתם, והתוצאה של פרק זמן של חמש שנים היא בדיוק בגלל תוכניות שהן תוכניות שהקושי להתמודד איתן הוא קושי רב.
<אמיר לוי: אלה תוכניות לא "מבושלות", וכשמביאים תוכנית כמו סירקין שהיא רבע עיר חדשה, צריך קשב וצריך שהממשלה תירתם לזה, ולכן מדובר כאן על ועדה ארצית ולא על ועדה מחוזית, ולכן מדובר על הליך שהוא דומה להליך הוות"לי.
<אמיר לוי: הנושא השני, אמרתי שאנחנו מטפלים במסגרת הצעת החוק בשני נושאים, אחד זה נושא התכנון, בעצם להתגבר על החמש שנים, והנושא השני הוא נושא הקרקע או הקניין.
<אמיר לוי: מה שקורה היום, יש לנו שני הליכים שאינם מדברים אחד עם השני.
<אמיר לוי: יש את ההליך התכנוני שמתנהל – ראיתם כמה זמן לוקח – ויש את ההליך של הפדיון קרקע.
<אמיר לוי: מה זה הליך פדיון הקרקע?
<אמיר לוי: היום בהסכמים שמינהל מקרקעי ישראל חתום עם אותן אגודות – ברובן אגודות חקלאיות, או חברות שקנו קרקעות חקלאיות, או קרקעות אחרות – המדינה היא הבעלים.
<אמיר לוי: אנחנו לא מדברים על קרקעות שהן בבעלות פרטית.
<אמיר לוי: בהסכם חכירה גם נקבע שבאותם מקומות שהמדינה תרצה את הקרקע בחזרה, תוך חצי שנה המדינה יכולה לקחת, אבל בפועל זה לא קורה.
<אמיר לוי: מה שקורה, שהליך התכנון מתנהל לו לאיטו, אבל מתנהל לו בערוץ עצמאי, ויחד עם זה מתנהל לו משא ומתן להשבת הקרקע, בהסכמה.
<אמיר לוי: יש פיצוי שנקבע לפי מדיניות מינהל מקרקעי ישראל ולמרות שהחוזים מדברים על זכות למדינה להשיב קרקע שבבעלותה, עם חוזה שאומר שמותר למדינה להשיב בשביל לבנות על זה למגורים, לוקח היום עשר שנים.
<אמיר לוי: אמרתי בתחילת דברי, תזכרו את שני המספרים האלה – חמש שנים להליכי תכנון, עשר שנים להשבת קרקע, קרקע בבעלות המדינה, לא בבעלות אחרת.
ישראל אייכלר: מה זה השבה?
ישראל אייכלר: מישהו גנב את הקרקעות האלה?
<אמיר לוי: השבה זה קרקע בבעלות המדינה, והמדינה משיבה אותה לצרכים אחרים, לצורכי דיור.
ישראל אייכלר: זה הפקעה.
ישראל אייכלר: למה אתם קוראים לזה השבה?
<אמיר לוי: זה לא הפקעה כי הקרקע בבעלות המדינה.
<אמיר לוי: הפקעה היא קרקע שאינה בבעלות המדינה.
<אמיר לוי: המדינה לוקחת קרקע שבבעלותה, וכמו שאמר שר האוצר, מחזירה אותה לשימוש אזרחיה.
<אמיר לוי: במקום קרקע שתהיה לשימוש מסוים, היא תהיה קרקע למגורים כי אנחנו נמצאים במצוקת מגורים מאוד גדולה, וראיתם את זה.
מירי רגב: אני לא רואה עם זה בעיה, אני לא מפחדת מהמינהל - - -
תמר זנדברג: אבל יש כאן בלבול בין הליך תכנוני להליך קנייני.
<אמיר לוי: אנחנו בקניין.
חנא סוייד: מה החוק מציע על מנת להאיץ את ההשבה?
מירי רגב: חנא.
<אמיר לוי: אני מראה, זה השקף הזה.
תמר זנדברג: אולי בחוק פראוור אפשר להציע אותו הסדר שכאן.
תמר זנדברג: בחוק פראוור אפשר להציע אותו הסדר שכאן.
מירי רגב: רעיון לא רע, בגלל זה הצענו את החוק.
מירי רגב: אולי נמנה את השר לפיד גם להיות אחראי על חוק פראוור.
מירי רגב: מה דעתך על זה?
תמר זנדברג: לא, אני לא מדברת כרגע על אחריות, אני מדברת על ההסדר.
חנא סוייד: איחוד חוקים, זה דווקא רעיון מצוין.
מירי רגב: תאמין לי שהשר ואמיר יעשו עבודה מעולה בנושא פראוור.
<אמיר לוי: מה שהצעת החוק מציעה זה שני דברים מאוד בסיסיים.
<אמיר לוי: אחד, ששני ההליכים יהיו סימולטניים, ידברו אחד עם השני – ההליך התכנוני וההליך הקנייני – זה לא יתנהל עכשיו כל אחד עם חיים משלו, אחד ייגמר אחרי חמש שנים ואחד אחרי עשר שנים.
<ויקי וענונו: אתה מדבר עם הציבור?
חנא סוייד: בעצם, אין מניעה לעשות את זה היום.
<אמיר לוי: לא, אני אסביר.
<ויקי וענונו: לא, השאלה, מירי, יש לי שאלה.
מירי רגב: ויקי, השאלה תישאל כשאת תדברי – ואת דוברת ראשונה אחרי חבר כנסת ראשון, אז תמתיני.
<אמיר לוי: יש תקופה ראשונה משלב הקליטה ועד אמצע תקופת ההפקדה, שבעצם תינתן הודעה למי שמחזיק בקרקע, כאמור קרקע בבעלות המדינה, וניתן יהיה להגיע למשא ומתן בהסכמה, ואותו משא ומתן יהיה אפילו עם פיצויים, על בסיס מדיניות המועצה אבל פלוס תוספת.
<אמיר לוי: יינתנו פיצויים מוגדלים כי אנחנו רוצים שהדברים ייעשו בהסכמה.
<אמיר לוי: יחד עם זאת, כדי לא להגיע להליכים ארוכים אינסופיים, היה ולא תהיה הסכמה על אותה השבת קרקע, עם הפיצויים המוגדלים, מייד לאחר אישור התוכנית, העברה מיידית של הזכויות בקרקע למדינה, ובעצם המדינה אחרי מתן תוקף תתפוס חזקה בקרקע.
<אמיר לוי: גם כאן בעל הקרקע מקבל פיצויים, רק שהם יהיו פיצויים לא מוגדלים כמו אותם פיצויים שמוצעים בשלב הראשון שהוא שלב של משא ומתן בהסכמה.
<אמיר לוי: אנחנו מאוד מקווים, ואפילו מאמינים, שברגע שהחוק הזה יהיה בתוקף, השלב הראשון הוא זה שיהיה רלוונטי כי אנשים יגיעו להסכמה.
<אמיר לוי: אנחנו כמובן מעדיפים הסכמה, אבל אנחנו לא נרשה לעצמנו לחכות את אותם עשר שנים או תקופות כאלה ארוכות אם לא תהיה הסכמה.
<אמיר לוי: בעצם מה שחשוב פה זה, אחד, שהתהליך הזה הוא סימולטני לתכנון, והדבר השני, שהוא תהליך שמתכנס בלוחות זמנים.
באסל גטאס: - - - לפני התפיסה של החזקה בקרקע?
מירי רגב: באסל, אתה רשום לזכות דיבור.
<אמיר לוי: לא, אני אמרתי.
<אמיר לוי: תפיסת החזקה תהיה אחרי מתן תוקף.
<אמיר לוי: ברגע שהתוכנית תאושר - -
באסל גטאס: כבר מתחיל.
בועז טופורובסקי: התשובה היא כן.
<אמיר לוי: - - אנחנו נודיע שאנחנו תופסים, והתפיסה עצמה תהיה אחרי מתן תוקף - כולל פיצוי, רק לא פיצוי מוגדל.
באסל גטאס: זה חוקי לתכנן בקרקע שאתה לא תופס, ושאין לך חזקה עליה?
מירי רגב: זה חוקי לבנות בקרקע שהיא לא שלך?
תמר זנדברג: הבית שלי הוא על קרקע שהיא לא שלי.
תמר זנדברג: שאלת הבעלות - - -
מירי רגב: תמר, את ראשונת המתייחסים.
<אמיר לוי: מה שאנחנו רוצים להראות זה בעצם איך ייראה הכול.
<אמיר לוי: מינהל התכנון יאתר את המתחמים, זה השלב הראשון; השלב השני, קבינט הדיור יכריז על מתחם כמתחם מועדף לדיור, עם אותן 500 יחידות דיור ומעלה, כדי להיכנס לוותמ"ל, כדי להיכנס להליך הזה, ואז - בצד ימין אתם יכולים לראות - יש שלוש אופציות: או דירה להשכיר, שבעצם תפעל לדיור להשכרה; או מינהל מקרקעי ישראל, או משרד השיכון, כל אחד לפי הפרויקט הרלוונטי, הוא זה שייזום ויקדם את התוכנית.
<אמיר לוי: הוותמ"ל יהיה הליך תכנון בוועדה ייעודית.
<אמיר לוי: הליך פדיון הקרקע יהיה זריז, כמו שתיארתי, ובמקביל לשני אלה, המינהל או משרד השיכון או דירה להשכיר, יגבשו את הסכמי הפיתוח כדי לפתח את אותן שכונות חדשות, ובסופו של דבר הקרקע תהיה קרקע זמינה לשיווק בהליך הרבה הרבה יותר מקוצר מהיום.
<אמיר לוי: זו הצעת החוק ואני מודה לכם על הקשב.
מירי רגב: לפני שאני עוברת להתייחסויות, ראשונת הדוברים תהיה חברת הכנסת זנדברג ולאחר מכן ויקי.
מירי רגב: שלוש דקות לכל מתייחס.
חנא סוייד: אולי נשמע את מינהל התכנון?
חנא סוייד: על-פי תרשים הזרימה כאן, מי שמתניע את התהליך הזה זה מינהל התכנון.
חנא סוייד: אולי מינהל התכנון לא אוהב את כל הרעיון?
מירי רגב: משום שאני לא מתכוונת להצביע על החוק היום - - -
חנא סוייד: לא, אבל זה עניין קונספטואלי.
חנא סוייד: זה עניין קונספטואלי.
מירי רגב: קונספטואלי, אנחנו נדון בו.
באסל גטאס: באמת, מה עמדת מינהל התכנון?
מירי רגב: אמיר ויאיר, חסרים בתוכנית הזאת מספר דברים, התוכנית כמו שהיא לא תוכל לעבור, אמרתי את זה כבר בדיון הראשון.
מירי רגב: האחד, אין מטרות חברתיות, קרי, אין דיור בר השגה ואין דיור ציבורי, אין מטרות חברתיות.
מירי רגב: דבר שני, אין מחיר ערך, מה מחיר היעד.
מירי רגב: איזה מחיר יעד אני רוצה להגיע?
מירי רגב: אין מחיר יעד, מי מפקח על מחיר היעד, זה חייב להיות.
מירי רגב: דבר שלישי, קריטריונים.
מירי רגב: מיהם אותם אנשים שיקבלו את הזכות לחיות באותם מתחמים?
מירי רגב: מיהו אותו קהל יעד?
חנא סוייד: שוק.
מירי רגב: לא שאלתי אתכם.
מירי רגב: אני אשמח שאתה תענה לי, חנא, כשתהיה בממשלה.
חנא סוייד: אני יודע את התשובה.
חנא סוייד: במקרה הזה אני יודע.
מירי רגב: אני אשמח שתענה לי כשתהיה בממשלה.
מירי רגב: הקריטריונים של מי מקבל בעצם את הדיור.
מירי רגב: הדבר הנוסף, ביקשנו התייחסות גם למוגבלים, קרי לאותם אנשים שהם נכים, אותם אנשים שאין להם יכולת לגור בקומה שלישית, אפילו מעלית לא מספיקה משום שלפעמים המעלית - - -
מירי רגב: אבל אני מדברת על זה, נכון?
מירי רגב: כבודו, אני מייצגת אתכם עכשיו.
מירי רגב: גם מעלית לא פותרת את הבעיה משום שלעתים המעלית לא עובדת, ויש כל מיני תקלות.
מירי רגב: לכן, אותם מוגבלים שלא יכולים לעלות לקומות גבוהות צריכים לקבל דירות קרקע, בקומות שהן קרקע, צריך להחליט כמה – כמה נכים יש, כמה צריכים לקבל.
מירי רגב: החוק הזה לא יכול לצאת כחוק כזה.
מירי רגב: החוק הזה חייב להיות מפורט, בדיוק כמו חוק התכנון והבנייה – שיתייחס לקריטריונים של דיור בר השגה, שיתייחס למה זה דיור בר השגה.
מירי רגב: כל הקריטריונים האלה חייבים להיות בחוק הזה.
מירי רגב: זה לא יכול לצאת כחוק כזה בלי הקריטריונים האלה.
מירי רגב: כבר אמרתי את זה בשיחה בינינו, ואני אומרת את זה שוב, אז נא תכינו שיעורי בית כדי לבוא ולהציג את זה, כל אחד בשלב של התכנון או בשלב של הפדיון.
<אבנר עורקבי: אני היום לא מדבר.
חנא סוייד: כי היא אמרה את הכול, היא ייצגה אתכם בכבוד.
מירי רגב: ראשונת הדוברים, חברת הכנסת זנדברג, שלוש דקות.
מירי רגב: לאחר מכן ויקי, מעברה.
תמר זנדברג: תודה, גברתי היושבת-ראש.
תמר זנדברג: אדוני השר, קודם כול תודה על הדברים, ואני חושבת שיש כאן באמת פעם ראשונה בהרבה זמן - - -
מירי רגב: רגע, אני רוצה לברך את מנהלת הוועדה החדשה שנבחרה.
תמר זנדברג: רכש חשוב מאוד.
מירי רגב: לאה נבחרה למנהלת ועדת הפנים.
מירי רגב: היא תחליף את יפה, למרות שקשה להחליף את יפה וקשה לנו לוותר עליה.
מירי רגב: אנחנו עוד ניפרד מיפה כראוי, ועוד יפה פה עד סוף החודש, אבל אנחנו מאחלים לך הצלחה בתפקידך.
באסל גטאס: מברוק, מברוק.
מירי רגב: יפה מאוד ובהצלחה.
<לאה קריכלי: תודה.
תמר זנדברג: אני קודם כול רוצה לברך את השר ואת כל הממשלה סוף סוף פעם ראשונה על התקיפה ועל ההכרה של משבר הדיור החריף שישראל נמצאת בו.
מירי רגב: נא לרשום את זה, זה יצא מזנדברג, מרצ.