GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: מה זה הסמכת מעבדות?
<תומר רוזנר: משרד התמ"ת.
זבולון כלפה: יש גוף כזה.
זבולון כלפה: הם היו פה באחד הדיונים לפני שבועיים.
<גלעד קרן: (ב) שר הפנים באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה יקבע אגרות שישלם מבקר היתר למכון הבקרה - - ורשאי הוא בתקנות כאמור לקבוע כי מכון בקרה שלא עמד במועדים לפי חוק זה, ישיב למבקר את האגרה ששולמה או חלק ממנה.
<אמיר הלר: אני מבקש לכתוב את המילה "יקבע" במקום המילה "רשאי".
<אמיר הלר: זה מה שסוכם בדיון הקודם.
זבולון כלפה: אין בעיה, אני מקבל.
<גלעד קרן: (ג) לא יקבל מכון בקרה כל תשלום, עמלה הטבה או תמורה אחרת למעט האגרה שנקבעה בסעיף קטן (ב).
<גלעד קרן: סעיף 158כד (ב) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה, רשאי השר להסמיך מפקחים מבין עובדי משרדו – לשם ביצוע תפקידו רשאי מפקח – (1) להיכנס למכון בקרה ולכל אתר בו מתבצעת בקרת ביצוע על ידי מכון בקרה, ובלבד שלא יכנס למקום המשמש למגורים אלא לפי צו של בית המשפט, כדי לבדוק את עבדות מכון הבקרה, מנהליו, עובדיו ומי שפועל בשירותו, לרבות עבודת הבקרים המורשים במכון הבקרה; (2) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו מידע ומסמכים בנוגע לפעולותיו של מכון בקרה, ובכלל זה בנוגע לפעולותיו של בקר מורשה המועסק במכון הבקרה; בפיסקה זו – "מסמך" לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים.
<שירה ברנד: אי אפשר לפקח על עבודת מכון בקרה בבית שמשמש לבית מגורים.
<שירה ברנד: אם האדם מסכים שהוא ייכנס הוא צריך לחזור ולהביא צו של בית משפט.
<גלעד קרן: אם הוא מסכים לא צריך להגיד את זה.
<שירה ברנד: כתבת פה שהוא לא יכול להיכנס אלא בצו.
<שירה ברנד: זה אומר שאם הוא לא בא עם צו הוא לא יכול להיכנס.
<גלעד קרן: אלא אם האדם מכניס אותו.
<שירה ברנד: אפשר להסביר את זה בנוסח, אבל זה לא הגיוני.
<גלעד קרן: זה ייצור לנו בעיה בעשרות חוקים אחרים שבהם זה לא כתוב.
<כרמית יוליס: אפשר לבדוק לכתוב שאם הוא מסכים זה לא - -
<תומר רוזנר: לא צריך לכתוב את זה.
<שירה ברנד: זה לא הגיוני שאם דופקים לך בדלת אתה צריך צו.
<גלעד קרן: אתה יכול לבקש צו.
<תומר רוזנר: אם הוא לא מסכים - -
<שירה ברנד: אם הוא כן מסכים, עדיין הוא צריך להראות צו של בית משפט.
תמר זנדברג: גם במצב של צו חיפוש רגיל הצורך בצו מתעורר רק כאשר האדם לא מסכים.
<תומר רוזנר: נשמטה מכאן פסקה נוספת, שאני אומר בעל פה: למפקח צריכה להיות הסמכות לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג בפניו תעודה מזהה אחרת.
<גלעד קרן: לא ימונה מפקח לפי סעיף זה אלא אם התקיימו בו ההוראות הבאות: (1) הוא לא הורשע בעבירה שמפאת חומרתה מהותה או נסיבותיה יש בה לדעת השר כדי למנוע הסמכתו.
<גלעד קרן: (2) הוא עבר הכשרה מתאימה כפי שקבע השר; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שקבע השר; (ג) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה יהיו נתונות הסמכויות כאמור בסעיף קטן (ב) לגורם מאשר כאמור בסעיף 158יח, לגבי עבודת בקר מורשה שנתונות לו סמכויותיו של אותו גורם מאשר לפי סעיף 158כ(א) ויחולו לעניין זה הוראות סעיף קטן (ב) בשינויים המחויבים ובשינוי זה – סמכויות שר הפנים יהיו נתונות לשר הממונה.
<גלעד קרן: המפקח לפי סעיף זה לא יעשה שימוש בסמכויות הניתנות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודה חתומה בידי השר המעידה על תפקידיו וסמכויותיו של מפקח לפי פרק זה שאותה יציג על פי דרישה;
<בינת שוורץ: תעודה בלי תג.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה הוא סעיף סטנדרטי שמקובל בכל המקרים של סמכויות פיקוח.
<גלעד קרן: בפסקה (2) בעמוד 36 אנחנו מוסיפים את הבקרים המורשים.
<גלעד קרן: בסוף אותה פסקה אנחנו מוסיפים את המילים "לרבות לעניין מתן ערבויות והדרכים למימושן".
<גלעד קרן: בפסקה (4) אנחנו מוסיפים את המילים "לרבות לעניין התייעצות מוקדמת עם מכון הבקרה.
<גלעד קרן: " זה מה שדיברנו לגבי דרכי התשלום למכון הבקרה.
<שמואל מרדכי קסלר: כתוב בעמוד 34 שהוא עבר הכשרה כפי שקבע השר.
<שמואל מרדכי קסלר: מה הידע הבסיסי שלו?
<שמואל מרדכי קסלר: הוא גמר יסודי, תיכון, אוניברסיטה?
<שמואל מרדכי קסלר: מה ההשכלה שלו?
<שמואל מרדכי קסלר: מה הקשר שלו לבנייה בכלל?
<שמואל מרדכי קסלר: איך הוא יכול לפקח על דבר מקצועי אם הוא לא מבין במקצועיות?
<תומר רוזנר: הפיקוח שלו הוא לא פיקוח מקצועי.
<שירה ברנד: הפיקוח שלו הוא על מכון הבקרה.
<שמואל מרדכי קסלר: כשיגידו לו שעכשיו הם בדקו את הקונסטרוקציה, איך הוא ידע להסתכל על הנייר?
<שמואל מרדכי קסלר: האם ככה או ככה?
זבולון כלפה: אלה שני דברים.
<תומר רוזנר: זה מפקח רגולטורי.
זבולון כלפה: יש כאלה שעושים את הצד של האדמיניסטרציה, יש כאלה שעושים את הצד של התוכן.
זבולון כלפה: זו החלוקה.
זבולון כלפה: הוא בא לעשות את הצד של האדמיניסטרציה, לוודא שאכן כל הבדיקות עברו, שיש לכולם תוצאות חיוביות, שהכל בסדר גמור.
זבולון כלפה: מישהו גם את זה צריך לעשות.
זבולון כלפה: הרבה חתולים צריך פה כדי לשמור על השמנת.
תמר זנדברג: זה לא זה שעושה את הבקרה המקצועית על הבנייה עצמה?
<תומר רוזנר: זה מפקח של משרד הפנים שאמור לפקח שמכון הבקרה מקיים את כל הכללים.
זבולון כלפה: תפקידו טכני.
זבולון כלפה: הוא לא נותן את הגושפנקא לגבי הקונסטרוקציה, הוא לא נותן את הגושפנקא לגבי נגישות.
<שרון קרני כהן: העלינו בזמן הדיונים הצעה לבדוק את נושא העלויות לטובת קביעת האגרות.
<שרון קרני כהן: הוגש פה מסמך של הממ"מ.
<שרון קרני כהן: הגשנו התייחסות לגביו ב-31 בינואר.
<שירה ברנד: האגרות ישובו לוועדה לדיון.
זבולון כלפה: סוכם בכל מקרה שקביעת האגרות תהיה באישור ועדת הפנים.
<שרון קרני כהן: אני מתכוונת לבסיס המידע שאיתו - -זה לא קשור לדיון?
<נתן מאיר: היושבת ראש הצהירה שהחוק לא יעבור אם לא ייפתר הנושא התקציבי.
<נתן מאיר: מאז אני במתח.
<נתן מאיר: הנה מגיעים לדקה ה-90 ואני לא רואה שמתחילים לדון בנושא התקציבי.
<נתן מאיר: אני רק מזכיר את זה.
זבולון כלפה: יש דיון נוסף היום.
<תומר רוזנר: אני רק אבהיר לגבי עיצום כספי.
<תומר רוזנר: כבר הקראנו ביום ראשון פרק שעוסק בעיצומים כספיים בכל הנוגע לדיור בר השגה.
<תומר רוזנר: בפרק שיופיע כאן בכל הנוגע למכוני הבקרה יהיו כל סעיפי המעטפת הנוגעים לעיצומים כספיים - איך מטילים, מה המגבלות.
<תומר רוזנר: יהיו בדיוק אותן מגבלות שכבר הוקראו ביום ראשון, למעט זה שהגורם שמטיל את העיצום הכספי הוא גורם שונה וההפרות הן הפרות שונות.
<תומר רוזנר: אנחנו נקריא כרגע רק את הסעיפים הרלוונטיים, שזה מי שמטיל את העיצום הכספי ועל מה.
<גלעד קרן: עיצום כספי 158כח (א) בסימן זה "הממונה" – מנהל מינהל התכנון (ב) הפר מכון בקרה הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סימן זה, בסכום של 30,000 שקלים חדשים; (1) מכון בקרה הפעיל את סמכויותיו אף שחדלו להתקיים בו התנאים לפי סעיף 158טו(א)(1); (2) פעם בניגוד לכללים ולנהלים של הרשות להסמכת מעבדות כפי שנקבע בסעיף 158כב(ב).
<גלעד קרן: (3) גבה תשלום, עמלה, הטבה או תמורה אחרת למעט האגרה שנקבעה בסעיף 158כב(ב).
<גלעד קרן: (4) הפר חובות דיווח שקבע השר לפי סעיף 158כג.
<גלעד קרן: (5) הפעיל סמכויותיו בניגוד להוראות סעיף 158טז(ב).
<תומר רוזנר: אני רק אומר עדכון מהבוקר לבקשת הגורם המטפל בעניין הזה במשרד המשפטים.
<תומר רוזנר: סעיפי ההפרות יעברו לתוספת שבה ייקבעו ההוראות שאנחנו מדברים עליהן כאן.
<תומר רוזנר: התוספת הזאת תכלול שני חלקים.
<תומר רוזנר: חלק אחד שמתייחס לנושא הזה של מכוני בקרה, חלק שני שמתייחס לנושא של דיור בר- השגה.
<תומר רוזנר: התוספות האלו יהיו תוספות שהשר יוכל, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים, לשנות.
<תומר רוזנר: כך בעצם יתאפשר פיקוח מדויק יותר על הנושאים שלגביהם ייקבעו ההפרות שעליהן יפעילו עיצומים כספיים.
<גלעד קרן: סימן ה' פנקס בקרים 158כט (א) בקר יהיה מי שמתקיימות בו ההוראות לפי סעיף זה והוא רשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים או במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים; (ב) רשם ההנדסאים ורשם המהנדסים והאדריכלים ינהלו, בנפרד, פנקס בקרים; (ג) על הבקר יחולו הוראות חוק המהנדסים והאדריכלים לעניין האתיקה ועונשין והוראות פרק ז' לחוק ההנדסאיים והטכנאים המוסמכים, בשינוים המחויבים, ולפי העניין; (ד) מי שמתקיימות בו פסקאות (1) ו-(2) כשיר להיות בקר: (1) הוא אחד מאלה: (א) אדריכל, מהנדס או הנדסאי כמשמעותם בחוק המהנדסים והאדריכלים ובחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, לפי העניין; (2) הוא מקיים דרישות שקבע שר הפנים בהתייעצות שר הכלכלה לעניין הכשרה לרבות הכשרה מעשית, השתלמות ובחינות הסמכה בכל הקשור לתכן הבניין ולפי חוק התכנון והבנייה; דרישות לפי פסקה זו יכול שייקבעו לסוגי בעלי מקצוע כאמור בפסקה (א) וכן לעניין היקף שעות ההכשרה, ההשתלמות ותכניהם, וסוג הבחינות.
<גלעד קרן: (ב) לשם קיום הוראות לפי פרק זה לעניין סמכויותיו של הבקר, תהיה הסמכות של הנדסאי, של אדריכל רשום שאינו אדריכל רשוי או של מהנדס רשום שאינו מהנדס רשוי, תקפה רק לעניין אותו סוג של פעולות שהוא מוסמך לגביו לפי חוק המהנדסים והאדריכלים.
<גלעד קרן: " תיקון סעיף 160 אחרי פסקה (5) יבוא "(6) לא תידרש בקרת תכן על ידי מכון בקרה" תיקון סעיף 214 בסעיף 214 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) ניתן היתר על פי סעיף 145ב, ופרט מהפרטים שנכללו בבקשה להיתר כאמור, או נתון או מידע שנמסרו לצורך אישורה, לא היה נכון, ואילו כללה הבקשה את הפרטים, המידע והנתונים הנכונים לא היה ניתן ההיתר או לא היו ראויים את הבקשה להיתר כהיתר – בטל ההיתר, ובלבד שלא חלפו חמש שנים מיום שניתן; לעניין פרק זה, יראו את העבודה או השימוש שלהם ניתן היתר או שראו זאת כהיתר כאמור כאילו בוצעו ללא היתר; (א) ראתה רשות הרישוי שמתקיימים לכאורה התנאים המפורטים בסעיף קטן (ב), תודיע לבעל ההיתר על בטלותו, ובלבד שתיתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניה.
<גלעד קרן: בסעיף 56 אנחנו מוסיפים:
<גלעד קרן: תקנות ראשונות בדבר תנאי הכשירות לפי סעיף 158יט(א) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 48 לחוק זה, ייקבעו בתוך שישה חודשים מיום התחילה; לא נקבעו תקנות ראשונות כאמור בתוך התקופה האמורה, יובא הנושא להכרעת הממשלה והיא תיתן את החלטתה בעניין בתוך 30 ימים.
<תומר רוזנר: בכל הנושא של ההנחיות וההוראות שעון העצר ייכנס לתוקף 6 חודשים מהיום ששר הפנים יקבע לאיזה חיקוקים הוא צריך להתייחס.
<שירה ברנד: אי אפשר להתארגן בפרק זמן - -
<מיכל גולדברג: ההערה של היועץ המשפטי של הוועדה במקומה.
<מיכל גולדברג: כדי לקבוע את תנאי הכשירות אנחנו צריכים לדעת למה אנחנו נדרשים.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים למה אנחנו נדרשים.
<שירה ברנד: הניואנסים פחות רלוונטיים בעניין הזה.
<שירה ברנד: זה לא נכון להגיד את זה כך.
<שירה ברנד: אפשר להתווכח אם אנחנו מדברים על טיפת חלב של 500 או 600 מטר.
<שירה ברנד: לעניין הזה תנאי הכשירות לא משנים.
<רן אברהם: אנחנו מצטרפים להערה של משרד הבריאות.
<רן אברהם: צריך לדעת את התכולה שמכוני הבקרה יתחילו לבדוק על מנת לדעת לאיזה היקף להכשיר.
<רן אברהם: זה עוד לא הוחלט.
<בינת שוורץ: למה זה מופיע פה באפור?
<בינת שוורץ: אם זה הנוסח שהוצג בכחול זה לא צריך להיות באפור.
<בינת שוורץ: אנחנו עומדים מאחורי זה.
<שירה ברנד: זה עבר בממשלה ככה.
<תומר רוזנר: הנושא הזה לא מסוכם.
<בינת שוורץ: אולי הנושא הזה לא מסוכם עם הוועדה, הוא מסוכם מבחינת הממשלה.
<קריאה: זה היה גם בנוסח הקודם.
<בינת שוורץ: זה היה בנוסח הקודם, היה בנוסח של הממשלה וזה מה שהחליטו.
<גלעד קרן: (ב) הנחיות והוראות ראשונות לפי סעיף 158כ(ה) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 48 לחוק זה, יפורסמו בתוך שישה חודשים מיום ששר הפנים קבע הוראות לפי סעיף 158כ(ב);
<גלעד קרן: (א1) על אף הוראות סעיף קטן (א) תחילתו של סעיף 61א(ב1) כנוסחו יהיה בתום 6 חודשים מיום התחילה.
<גלעד קרן: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) רשאי שר הפנים לדחות, בצו, את מועד תחילתו של סעיף 86א לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 35 לחוק זה לתקופה שלא תעלה על 5 חודשים.
<גלעד קרן: (ג) תחילתן של ההוראות המפורטות להלן, ביום 1.1.2016;
<תומר רוזנר: שני דברים שסוכמו ברגע האחרון ולא נמצאים בנוסח.
<תומר רוזנר: התקנות הראשונות בענייני פטור מהיתר צריכות להיות מותקנות עד יום התחילה, קרי עד 1.
<תומר רוזנר: באוגוסט 2014.
<תומר רוזנר: לגבי תקנות ראשונות בעניין תכניות שעליהן יחול ההסדר לגבי פקיד היערות יחזור הנוסח הממשלתי.
<תומר רוזנר: התקנות הראשונות בעניין זה יהיו צריכות להיות מותקנות בתוך 6 חודשים מיום התחילה.
<נטע ברנר: לגבי סעיף (2) בעמוד 38, הבקר שמקיים דרישות שקבע שר הפנים.
<נטע ברנר: אנחנו רוצים שזה יהיה בהסכמת שר הכלכלה, לא בהתייעצות עם שר הכלכלה.
<נטע ברנר: בסעיף שלאחר מכן רצינו נוסח שמשרד הפנים הסכים איתנו לגביו: "לשם קיום הוראות לפי פרק זה לעניין סמכויותיו של הבקר, תהיה הסמכות של הנדסאי, של אדריכל רשום שאינו אדריכל רשוי או של מהנדס רשום שאינו רשוי, תקפה רק לעניין אותה סוג של פעילות שהוא מוסמך לגביה לפי חוק המהנדסים והאדריכלים".
<נטע ברנר: אנחנו רוצים לשנות את הסוג של מבנה לסוג של פעילות, כי בתקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי) מדובר על פעילות ולא על מבנים.
<נטע ברנר: רשוי מוסמך לגבי מבנה מורכב, לכן רשום צריך להיות אדריכל רשום שאינו - -
<תומר רוזנר: השאלה היא אחרת.
<תומר רוזנר: השאלה היא לגבי מהנדס רשוי.
<תומר רוזנר: כמו שאני מבין, יש מהנדסים רשויים שאינם רשומים במדורי הבנייה ועדיין מוסמכים לטפל במבנים בגזרות מצומצמות.
<תומר רוזנר: איפה הם מופיעים?
<שירה ברנד: לפי סוג הפעילות.
<תומר רוזנר: המהנדס הרשוי לא מופיע.
<נטע ברנר: גם האדריכל הרשוי וגם המהנדס הרשוי יוכלו לפעול לפי הסמכויות שלהם לפי תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי ואיחוד פעולות).
<שירה ברנד: הוא צודק.
<שירה ברנד: יוצא מזה שיש מהנדס רשוי שמוסמך לכל סוגי המבנים, מה שלא תמיד נכון.
זבולון כלפה: האם ההערה הראשונה לגבי סעיף (2) מקובלת?
<נטע ברנר: אנחנו מבקשים להוסיף הוראת מעבר.
נחמן שי: מה זה קשור אליכם?
נחמן שי: אם הם מסמיכים, איפה אתם - -?
<שירה ברנד: הפוך.
<שירה ברנד: בגלל שאי אפשר להסדיר את זה כרגע בחוק הקיים, אז לתקופת הביניים שר הפנים יסדיר את העניין.
<נטע ברנר: אנחנו מבקשים שזה יהיה בהסכמה, כדי לשמור על האיזון בין הפעילות המותרת למהנדסים ואדריכלים לפעילות המותרת להנדסאים.
<נטע ברנר: אנחנו לא רוצים לפגוע באף אוכלוסייה, לכן אנחנו מבקשים למנוע כל מיני הוראות שלא יהיו מקובלות עלינו או על ההנדסאים.
זבולון כלפה: מה מנע מכם להגיע להסכמה עם משרד הפנים עד עכשיו?
<נטע ברנר: הם רצו שנפעל לפי סעיף 9(א)(3) בחוק המהנדסים.
<נטע ברנר: הם רצו שנכיר אוטומטית בגוף שכיום הבקרים מוכרים בו ב-RICS.
<נטע ברנר: אנחנו לא היינו מוכנים להכיר בו אוטומטית ללא בדיקות, לכן אנחנו רוצים שיהיה - -
זבולון כלפה: הגוף הזה נותן הסמכה בעולם כולו?
<נטע ברנר: הגוף הזה נותן הסמכה בעולם כולו, אבל לפי מה שהבנו - -
<כרמית יוליס: הם לא מוכנים לפתוח לו מדור בפנקס שמתנהל אצלם.
<נטע ברנר: לכן הסכמנו שזה יהיה בפנקס ולא לפי הסעיף שמקנה לנו אפשרות להכיר ב-RICS הזה.
<נטע ברנר: אנחנו מבקשים הוראת מעבר.
<נטע ברנר: אנחנו אומרים שסימן ה' הזה יהיה הוראת מעבר עד שיהיו הסדרים אחרים לגבי בקרים.
<כרמית יוליס: כשיהיה את ההסדר הקבוע - -
<נטע ברנר: שיהיה ההסדר הקבוע לגבי ההכשרה של הבקרים.
<נטע ברנר: אנחנו מבקשים שתהיה הוראת מעבר כך שמי שהיה רשום כבקר בפנקס המהנדסים או במרשם ההנדסאים, ימשיך להיות בקר גם בהסדר החדש.
<שירה ברנד: הכוונה שביום שייפתח מדור - -
<תומר רוזנר: אנחנו לא צופים פני עתיד.
<תומר רוזנר: אי אפשר לקבוע הוראת מעבר על מה שלא קיים.
<נטע ברנר: למה?
<נטע ברנר: בחוק ההנדסאים לא רשמת את זה?
<שירה ברנד: לא צריך תיקון חקיקה כדי לפתוח מדור בקרה.
<שירה ברנד: ברגע שיהיה מקצוע אקדמי כזה יפתחו מכון בקרה.
<שירה ברנד: אנחנו נמצא את כל החבורה הנכבדה הזאת, את ראשוני החלוצים שהיו בקרים רשומים בפנקס אחר.
<שירה ברנד: אין להם תואר אקדמי כזה.
<נטע ברנר: גם להנדסאים.
<שירה ברנד: כך הם יימצאו חסרים.
<שירה ברנד: מה שאנחנו מציעים פה זה לאפשר להם רישום.
<תומר רוזנר: לכשיתגבש ההסדר - אתם עדיין לא יודעים מה הוא - תצטרכו לבוא לכנסת ולשכנע אותה שהסדרת העיסוק הזה צריכה להיעשות בצורה הזאת ולא בצורה אחרת.
<שירה ברנד: למה צריך לחזור לכנסת?
<תומר רוזנר: כי מדובר בהסדרת עיסוק.
<שירה ברנד: כבר היום סמכותו של רשם המהנדסים לקבוע מי ראוי להירשם כבקר ורשם.
<שירה ברנד: אותו דבר אצל ההנדסאים.
<שירה ברנד: לא צריך לחזור לשום תיקון חקיקה.
<תומר רוזנר: לא צריך לחזור לצורך פתיחת המדור.
<שירה ברנד: לצורך פתיחת מדור לא צריך לחזור, לכן לכשייפתח מדור כזה יצא שדווקא אותה חבורה שאנחנו קוראים לה החלוצים לפני המחנה, הראשונים שיתחילו במקצוע הזה, הם אלה שיצאו חסרים.
<כרמית יוליס: למה הם - -?
<שירה ברנד: כי אין להם השכלה אקדמית ישראלית.
<כרמית יוליס: כשמסדירים עיסוק נותנים תקופת מעבר עבור אלה שאולי לא עומדים בדרישת הסף הזאת של תואר אקדמי שבכל זאת מכירים בהם.
<כרמית יוליס: זה יהיה כשיפתחו את המדור, לא עכשיו.
<שירה ברנד: מה שאומר תומר זה שכשיסדירו את המדור הזה יקבעו שהרשומים בפנקס יכולים - -
<נטע ברנר: תומר, גם בחוק ההנדסיים כתבתם - -
<תומר רוזנר: נכון, על מעבר קיים, לא על מעבר בעתיד שלא נראה לעין.
<נטע ברנר: על זה לא נעמוד בתוקף, רק נגיד שזה חשוב לנו.
זבולון כלפה: אם אני מבין נכון, התקיים פה איזה דיאלוג לגבי ההערה הראשונה שלך.
זבולון כלפה: שני המשרדים לא הגיעו להסכמה לגבי הנוסח הזה.
זבולון כלפה: זה הנוסח שהמשרד והוועדה ראו לנכון - -
<תומר רוזנר: כצוות מקצועי של הוועדה אין לנו עמדה בעניין.
<תומר רוזנר: אם לוועדה יש עמדה זה משהו אחר.
זבולון כלפה: העמדה שלנו כעמדת משרד הכלכלה כך שזה יהיה בהסכמה.
<נטע ברנר: נשאלה השאלה של מהנדס רשום או מהנדס רשוי.
<נטע ברנר: אני רוצה לבדוק את זה לפני - -
זבולון כלפה: קראנו את המילים "אדריכל רשוי או של מהנדס רשוי".
<תומר רוזנר: הסיכום היה שמוסיפים מהנדס רשום שאינו רשוי או מהנדס רשוי.
זבולון כלפה: זאת אומרת, נשארים בנוסח.
<אמיר הלר: הערה אחת לגבי תיקון סעיף 214.
<אמיר הלר: מדובר כאן על מישהו שמסר פרטים לא נכונים או שהחסיר פרטים בבקשה להיתר ורואים את ההיתר שלו כבטל.
<אמיר הלר: בסוף כתוב שגם אם הוא בנה יראו את העבודה כאילו בוצעה ללא היתר.
<אמיר הלר: הייתי מבקש להוסיף - אלא אם כן זה ברור מאליו - שהוא היה אמור לדעת, שהיה לו יסוד להניח או שהוא מסר ידיעות כוזבות, כמו בסעיף 252 בחוק התכנון והבנייה שקיים היום.
<אמיר הלר: שלא יהפכו כל אחד לעבריין בגלל שהוא החסיר איזה שהוא פרט בתום לב או בגלל שזה היה פרט שהוא לא מהותי לבניין.
<אמיר הלר: זה למען הזהירות.
<אמיר הלר: יכול להיות שהתכוונתם לזה.
<תומר רוזנר: זאת שאלה מעניינת שאדוני מעורר.
<תומר רוזנר: לפי הפסיקה, עבירות תכנון ובנייה הן עבירות של אחריות קפידה.
<תומר רוזנר: אין צורך להוכיח כוונה בעבירות תכנון ובנייה.
<תומר רוזנר: יחד עם זאת, עם תיקונו של חוק העונשין בשנת 1996, נקבע שאין לקבוע עבירות חדשות שרוצים לגביהן אחריות קפידה אלא בהוראה מפורשת.
<תומר רוזנר: אם לא נקבע אחרת, העבירה היא עבירת כוונה.
<תומר רוזנר: השאלה היא שאלה מעניינת, אנחנו צריכים לבדוק אותה.
<נתן מאיר: אני חושב שצריך להבדיל פה בין שני מישורים.
<נתן מאיר: ההיתר לא יכול לעמוד כהיתר בלי לגרום למצב שתהיה אחריות עונשית מצד אותו אדם שאחראי לאותו מידע.
<נתן מאיר: הרישא של הסעיף יכולה לדבר על מידע שהוא קיבל ולא היה נכון.
<נתן מאיר: מבחינה ציבורית לא יכול להיות מצב שיהיה היתר שלא תואם את כל מה שצריך להיות.
<אמיר הלר: כל נושא מכוני הבקרה, הוראות המעבר והאם זה וולונטרי או חובה נדון בדיון הקודם.
<אמיר הלר: חברת הכנסת מירי רגב אמרה שהיא רוצה לדעת מה בדיוק מכון הבקרה הזה יבדוק, כמה אנשים הוא יכיל, איזה אנשי מקצוע, איזה סוגי בדיקות.
<אמיר הלר: החקיקה היא טובה ונכונה.
<אמיר הלר: הבנתי שמשרד הפנים קובע ששימוש במכון בקרה על כל היתר, למעט היתרים מסוימים, הוא חובה.
<אמיר הלר: המשמעות שזו חובה, אלא אם כן אישר השר, בצו, שהוא מאריך את התקופה בעוד שנתיים.
<אמיר הלר: הם קבעו פה 1.1.2016 תחילת החובה, כאשר הוא יכול להאריך בעוד שנתיים עד ל-1.1.2018.
<אמיר הלר: מה החשש שלי?
<אמיר הלר: שבגלל שיש מחסור בכוח אדם מקצועי בענף, וזה לא איזה סוד שאני מגלה כאן, לא ירוצו לפתוח מכוני בקרה.
<אמיר הלר: אם יקומו, אז אולי יהיה אחד או שניים.
<אמיר הלר: אני מניח שזה יהיה באזור המרכז, אני לא נביא ולא בן של נביא, אבל אחד החששות שלי שיהיה מונופול או דואופול של מכוני בקרה וייווצר פקק.
<אמיר הלר: במקום להקל ולעשות תהליכים מהירים של מתן היתרי בנייה מהירים יותר עם בקרה כזאת או אחרת שייקבעו בתקנות, אנחנו ניצור פקק במכון הבקרה שלא רצינו ליצור אותו.
<אמיר הלר: לי היה חשוב , והבנתי שדעתי לא התקבלה, שהגישה למכון הבקרה תהיה וולונטרית, אלא אם כן קבע שר הפנים, בצו, שיש פריסה מספקת של מכוני בקרה שיכולים לספק את כל היקפי הבנייה.
<אמיר הלר: אנחנו מדברים על 40 אלף התחלות בנייה בישראל מידי שנה.
<אמיר הלר: אם הליך בנייה לוקח כשנתיים, מדובר על 80 אלף יחידות דיור שנמצאות במהלך בנייה.
<אמיר הלר: אני מדבר עכשיו רק על יחידות דיור, לא על דברים אחרים כמו קניונים, חנויות ומרכזים.
<אמיר הלר: מדובר בהמון עבודה שתהיה למכוני הבקרה.
<אמיר הלר: אם לא יקומו הרבה יהיה כאן צוואר בקבוק נוראי.
<רענן הר-זהב: הסעיף הזה הוא סעיף שעוסק בהסדרת עיסוק.
<רענן הר-זהב: הוא קובע מי יהיה בקר.
<רענן הר-זהב: לדעתי נפלה פה תקלה גדולה מאוד.
<רענן הר-זהב: אין פה אבחנה בין בקרת ביצוע לבקרת תכן.
<רענן הר-זהב: אלה שני דברים נפרדים לחלוטין.
<רענן הר-זהב: בקרת ביצוע, כפי שמוגדרת בחוק הזה, היא הבקרה שהביצוע הוא בהתאם לתכניות.
<רענן הר-זהב: שמענו פה את הנציג שבא מבריטניה, אותו גורם שמומחה בתחום של הבקרה.
<רענן הר-זהב: משיחה שהייתה לנו איתו מסתבר שבבריטניה כל בקרת הביצוע נעשית על ידי הנדסאים או גורמים נוספים שאינם הנדסאים ואפילו מתחת להם.
<רענן הר-זהב: מדוע?
<רענן הר-זהב: משום שפה לא צריך איחוד פעולות.
<רענן הר-זהב: אין פה שום נושא של חוזק מבנה ושום נושא שקשור לתכן הבנייה.
<רענן הר-זהב: מצטרפים לזה הדברים שנאמרו כעת.
<רענן הר-זהב: מי שמבצע היום ברשויות המקומיות את אותם תפקידים או תפקידים דומים – פה אמנם התווספו תפקידים אבל חלק עובר למכוני בקרה - זה הנדסאים.
<רענן הר-זהב: מה שהולכים לעשות פה זה לאחד את כל הפעולות האלו לגבי מבנים מורכבים רק למהנדסים או אדריכלים.
<רענן הר-זהב: זאת בעיה מספר אחת.
<רענן הר-זהב: בעיה מספר שתיים היא שלגבי תכן הבנייה, חוזק המבנים אין לאדריכלים שום כישורים.
<רענן הר-זהב: כאן נתנו להם לעשות את זה.
<רענן הר-זהב: להנדסאים, שיש להם כישורים לגבי חוזק בנייה, לא נתנו לעשות את זה.
<רענן הר-זהב: יש פה ערבוביה שלמה בין בקרת הביצוע לבקרת התכן.
<רענן הר-זהב: גם בקרת התכן מתחלקת לשני ראשים.
<רענן הר-זהב: האחד זה יציבות המבנה ובטיחותו - -
זבולון כלפה: ההערה שלך מובנת.
<שירה ברנד: אנחנו נותנים לכל אחד בתחום סמכותו את אותו מבנה שיש לו סמכות במסגרת איחוד הפעולות לתכנן.
<שירה ברנד: מי שמוסמך לתכנן לפי איחוד הפעולות את אותו סוג מבנה, יהיה מוסמך להיות בקר לעניין התכן ובקר לעניין הביצוע.
<שירה ברנד: אני לא יודעת איך אפשר להגיד שבקרת ביצוע לא קשורה לתכן.
<שירה ברנד: בקרת הביצוע באה לוודא שאכן הוראות התכן מתקיימות.
<שירה ברנד: ודאי שזה קשור אחד לשני.
<שירה ברנד: זה לא מנותק אחד מהשני.
<שירה ברנד: בבקרת הביצוע נבדק שהתכן שהיה בניירות נמצא עכשיו גם בשטח.
<שירה ברנד: זה בדיוק אותו דבר.
<רענן הר-זהב: הוא לא עושה חישובים סטטיים.
<שירה ברנד: נכון שזה לא קשור רק לחישובים סטטיים, זה קשור להרבה נושאי תכן שונים ומשונים אחרים שקשורים, כמו אם צריך x ברזלים או y ברזלים, אם הניחו אותם נכון או לא הניחו אותם נכון.
<שירה ברנד: מכיוון שנתנו להנדסאי את הסמכות הזאת לעניין סוג מבנה מסוים, אין היגיון לתת לו לעשות בקרה על מבנה שהוא בעצמו לא מוסמך לתכנן, לפקח ולבדוק אותו.
<שירה ברנד: לא הגיוני לתת לו להיות מבקר שלו.
<שירה ברנד: אנחנו נותנים לכל אחד בתחום סמכותו שיקבע באיחוד הפעולות.
<שירה ברנד: אם יבוא רשם המהנדסים וההנדסאים ויחליט לשנות את איחוד הפעולות - - לא קבענו פה שאיחוד הפעולות הקיים היום הוא זה שיהיה בתחום סמכותם של אותם בעלי מקצוע.
<שירה ברנד: ככל שיחליט מישהו בעניין הזה שאיחוד הפעולות משתנה, בין אם להוסיף סמכויות ובין אם להפחית סמכויות, זה מה שיהיה בידי אותם בקרים גם בהמשך הדרך.
<שירה ברנד: אנחנו לא קובעים פה כרגע מה יהיה גדר הפעולות שלו.
<בינת שוורץ: רק לעניין החלטת הוועדה, כמו שאמרת, שזה יהיה בהסכמת שר הכלכלה.
<בינת שוורץ: מכיוון שאנחנו כמעט בטוחים שיהיה מאוד קשה להגיע להסכמות האלו ואנחנו מעדיפים התייעצות, אני מבקשת שיהיו שני הנוסחים – נוסח הוועדה והנוסח המקביל - שיובאו להצבעה.
<תומר רוזנר: אתם צריכים להגיש הסתייגות.
<בינת שוורץ: מי צריך להגיש?
<תומר רוזנר: משרד הפנים צריך.
<בינת שוורץ: בדיונים של הוועדה יהיו שני נוסחים.
<בינת שוורץ: עד עכשיו הסכמנו על הכל, בנושא הזה אנחנו מבקשים שיהיו שני נוסחים שהוועדה תצביע עליהם.
<בינת שוורץ: לפי מה שהיא תצביע נראה איך שר הפנים ימשיך הלאה.
זבולון כלפה: הוועדה החליטה.
<בינת שוורץ: הוועדה החליטה שזה יירשם בנוסח.
<בינת שוורץ: בהצבעות בוועדה שיהיו בעוד שבוע או שבועיים - -
זבולון כלפה: צריכה להיות מוגשת הסתייגות למילה שלה כך שבמקום "בהסכמה" תהיה המילה "התייעצות".
<קריאה: מה לגבי מועד התחילה?
<רענן הר-זהב: עם כל הכבוד הראוי, אתם הולכים לשנות מציאות בלי שאתם מבינים מה אתם הולכים לעשות.
זבולון כלפה: אני מוחה על הסגנון הזה של המילים.
זבולון כלפה: נאמרו פה דברי טעם על ידך, אבל גם נאמרה פה תשובה מאוד מספקת.
זבולון כלפה: בתור אזרח פשוט ומתבונן מהצד הגיוני ביותר שמי שמורשה לפעול ביחס של מבנה של x קומות הוא זה שיטפל ויבדוק, מי שמורשה לטפל ולתכנן מבנה של y קומות זה מה שהוא יטפל בו במכון הבקרה.
זבולון כלפה: זה מה שהבנתי מהדברים שלך, גברת ברנד.
זבולון כלפה: איפה אתה רואה פה בעיה?
<רענן הר-זהב: גם בעולם, כפי שהיה פה הנציג האנגלי ותיאר את זה, הביצוע לא קשור לחישוב.
זבולון כלפה: עוד לא למדת שישראל היא מדינה מיוחדת?
<רענן הר-זהב: היא מאוד מיוחדת, אבל לא טוב שהיא תעשה טעות בעניין הזה.
<רענן הר-זהב: כל הנושא של הביצוע לא קשור לנושא של חישוב חוזקים ולתכנון יציבות המבנה.
<רענן הר-זהב: גם היום מי שמבצע את הדברים האלה לגבי כל סוגי המבנים ברשויות המקומיות ובוועדות זה ההנדסאים.
<שירה ברנד: היום לא עושים את זה.
<שירה ברנד: אי אפשר להגיד שהיום מי שעושה את זה הם הנדסאים.
<רענן הר-זהב: בקרת ביצוע נעשית היום.
<שירה ברנד: הם בודקים בקרה מרחבית, הם בודקים התאמה להיתר ולתכנית, הם לא בודקים את נושאי התכן המקצועיים.
<שירה ברנד: הלוואי והיו עושים את זה.
<רענן הר-זהב: זה מה שהפרדתי.
<רענן הר-זהב: התכן הוא בקרת תכן.
<רענן הר-זהב: יש אבחנה בין בקרת תכן לביצוע.
<רענן הר-זהב: הביצוע נעשה היום, התכן לא מתבצע בצורה מדגמית עם חישוב חוזק.
<רענן הר-זהב: המשמעות היא להדיר את אותם אלפי אנשים שעוסקים היום בתחום.
<רענן הר-זהב: מחר לא תהיה להם עבודה.
<רענן הר-זהב: זאת המשמעות.
<רענן הר-זהב: חושבים שזה משהו טכני, זה לא משהו טכני.
<שירה ברנד: תהיה להם המון עבודה.
<שירה ברנד: מרבית המבנים היום הם מבנים פשוטים.
<רענן הר-זהב: האם אתם רואים אדריכלים ומהנדסים עושים בקרת ביצוע בשטח על כמה יצקו ברזל או בטון?
<רענן הר-זהב: לא.
זבולון כלפה: אתה לא היית פה בתחילת הדיונים.
זבולון כלפה: אני עסקתי בתחום הזה 8 שנים בתור קבלן.
זבולון כלפה: מהנדסים באופן קבוע, אצלי לפחות, ירדו לשטח בכל שלב של יציקה כשהזעקתי אותם, אם ביסודות, ברצפה, בקורות קשר, בתקרה.
זבולון כלפה: זה היה קבוע .
זבולון כלפה: לא הייתה פעם אחת שהתעכבתי ביציקה ומהנדס אמר לי שהוא לא מגיע.
זבולון כלפה: אני לא זוכר כזה דבר.
זבולון כלפה: לא גרתי במרכז הארץ, גרתי בפריפריה שהיא סופר פריפריה.
<רענן הר-זהב: אדוני יודע היטב שאת התפקידים האלה עושים היום ההנדסאים ברשויות המקומיות.
<שירה ברנד: אין תפקידים כאלה היום.
זבולון כלפה: הקדשנו לעסק הזה מספיק זמן.
זבולון כלפה: שמענו בקשב רב את כולם.
זבולון כלפה: ניתנו פה מספיק תשובות.
זבולון כלפה: לגיטימי שלגבי חלק מהתשובות לא תהיה הסכמה.
<קריאה: יש נתונים לא נכונים שהוצגו על ידי משרד הפנים - -
זבולון כלפה: תזכירי החוק האלה מפורסמים.
זבולון כלפה: יש אפשרות לכל גורם שרוצה, כולל אזרחים, כולל כל גורם, להתייחס ולהעביר הערות בכתב.