GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק שמולי: השר כל הזמן מדבר על ויתור של הכנסות.
איציק שמולי: על איזה סכומים הוא מדבר?
<אמיר לוי: אני אתייחס גם לזה.
<אמיר לוי: אנחנו לא נמצאים פה בדיון תקציבי.
<אמיר לוי: זה אמור להיות דיון יותר נוח.
<אמיר לוי: למה הוא אמור להיות יותר נוח?
<אמיר לוי: כי אנחנו מאוד מאוד רוצים להוריד את מחירי הדיור.
<אמיר לוי: אנחנו כמשרד האוצר עשינו את זה בכל אחד מהענפים שאתם מכירים, לא חשוב אם זה בתחבורה הציבורית, לא חשוב אם זה בשוק התקשורת בכל ענפיו השונים, בנמלים אתם רואים את זה, בחשמל אתם רואים את זה.
<אמיר לוי: אי אפשר לחשוד בנו שאנחנו לא רוצים תחרות, שאנחנו לא רוצים להוריד מחירים.
איציק שמולי: סעיף הדיור זה גם סעיף הכנסה בתקציב המדינה.
איציק שמולי: בוא לא נגלגל עיניים לשמיים.
<אמיר לוי: אני אתייחס וגם אשתדל לנפץ את המיתוס הזה.
<אמיר לוי: זאת נקודה שעלתה אתמול.
<אמיר לוי: אני מבטיח להתייחס גם לזה.
<אמיר לוי: אנחנו רוצים להוריד את מחירי הדיור.
<אמיר לוי: אני לא רוצה להרחיב על כלי חדש.
<אמיר לוי: זה עלה מכמה חברי כנסת.
<אמיר לוי: גם חבר הכנסת חנין העלה את זה, חבר הכנסת נחמן, חברת הכנסת זנדברג ועוד כמה.
<אמיר לוי: הציגה את זה בינת.
<אמיר לוי: אני רק רוצה לתת איזה דימוי.
<אמיר לוי: תדמיינו מפעל שיש לו מכונה מסוימת.
<אמיר לוי: אני מדבר על הוד"לים אל מול לייצר עכשיו כלי חדש שכאילו לא רואה את התמונה.
<אמיר לוי: תדמיינו מפעל ייצור שעובד טוב הרבה שנים.
<אמיר לוי: המפעל הזה התמלא, אין מה לעשות.
<אמיר לוי: המפעל עכשיו צריך להחליט אם הוא קונה מכונה חדשה כי הביקוש יותר גדול.
<אמיר לוי: הביקוש החדש הוא גם למוצרים יותר מתקדמים.
<אמיר לוי: למה למוצרים יותר מתקדמים?
<אמיר לוי: כי כשתע"ש יתפנה, כשמחנה סירקין יתפנה או כשתל השומר יתפנה, צריך יהיה לדאוג לא רק ליחידות דיור, צריך יהיה להביא מחלף, להביא רכבת קלה.
<אמיר לוי: ועדה מחוזית יכולה לטפל בזה?
<אמיר לוי: בחיים היא לא תטפל בזה.
<אמיר לוי: בחיים ועדה מחוזית לא יכולה לטפל בתשתיות התחבורה שצריכות להגיע לסירקין.
<אמיר לוי: אין איש מקצוע אחד בעולם שיגיד שוועדה מחוזית יודעת לטפל בתשתיות תחבורה שצריכות להגיע למחנה סירקין.
<אמיר לוי: אפשר לבוא ולהגיד שיש כלי, אפשר להגיד שאנחנו מבינים שמדינת ישראל התרחבה, נהייתה צפופה יותר והפתרונות צריכים להיות מורכבים יותר.
<אמיר לוי: בסוף המפעל מבין שהמכונה הקיימת צריכה להמשיך לעבוד, אבל שהגיע זמן גם למכונה נוספת חדשה, מתקדמת שתדע לטפל בקשיים שרק השלטון המרכזי יודע לטפל בהם.
<אמיר לוי: נתתי דוגמה את סירקין.
<אמיר לוי: רק השלטון המרכזי ידע לטפל בזה.
<אמיר לוי: בהיבט הזה תזכרו שהותמ"ל לא גובר על תמ"א 35.
<אמיר לוי: הכלי המרכזי שמסתכל ברמה התכנונית הארצית גובר על הותמ"ל.
<אמיר לוי: יש כאן ראייה כללית.
<אמיר לוי: יש לנו כלי אחד שימשיך לעבוד, שזה ועדות מחוזיות.
<אמיר לוי: הוא ידע להתמודד עם תכניות שהן לא מאוד מורכבות.
<אמיר לוי: הכלי החדש ידע להתמודד עם תכניות הרבה יותר מורכבות, הרבה יותר גדולות.
<אמיר לוי: בסוף תמ"א 35 תמשיך להיותה הדבר המרכזי שלאורו כולם - -
<ניר אנגרט: אתה מכיר את העדכון לתמ"א 35?
<אמיר לוי: עלתה הנקודה מכמה חברי כנסת על הנושא של מימוש המלאי הקיים.
<אמיר לוי: בינת אמרה שאין כמעט מלאי קיים היום, מה שיש זה מהשנה האחרונה.
<אמיר לוי: יש מלאי קיים עם חסמים.
<אמיר לוי: אנחנו בחצי שנה, שלושת רבעי השנה האחרונה נתנו פתרונות ללא מעט חסמים.
<אמיר לוי: בקרית גת נתנו פתרון לשני מחלפונים בכ-350 מיליון שקל על-מנת לשפר 7000 יחידות דיור.
מירי רגב: זה אתם?
מירי רגב: זה לא שר התחבורה?
<אמיר לוי: זה הכל השרים האחרים, אנחנו רק עוזרים.
<אמיר לוי: ראש העין - מחלף על כביש 5 וקו u , קרוב ל-400 מיליון שקל, 16 אלף יחידות דיור.
<אמיר לוי: בית שמש - כביש 38.
<אמיר לוי: כל מי שנוסע משער הגיא לבית שמש מכיר את זה.
<אמיר לוי: אני מניח שמי שנוסע סובל שם לא מעט.
<אמיר לוי: כ-850 מיליון שקל, 13 אלף יחידות דיור.
<אמיר לוי: ירושלים - מחלף רמת שלמה, כ-75 מיליון שקל, 1000 יחידות דיור.
<אמיר לוי: קריית ביאליק - חיבור לעוקף קריות, כ-250 מיליון שקל, כ-4500 יחידות דיור.
<אמיר לוי: טירת הכרמל - שיפוע קו מתח, 61 מיליון שקל, כ-5000 יחידות.
<אמיר לוי: כל אלה היו חסמים בתכניות שאנחנו בחצי השנה האחרונה פתרנו.
<אמיר לוי: למה אני נותן את זה כאן כדוגמאות?
<אמיר לוי: אנחנו צריכים לדעת לייצר מצב שלא יהיו חסמים שמעכבים שיווק ופיתוח, אלא כאלה שיודעים לדבר עם המערכת הארצית ולאפשר לדברים לנוע סימולטנית, לא בטור כמו שקורה היום.
<אמיר לוי: אנחנו מאמינים שהותמ"ל ידע לעשות את זה בצורה יותר סימולטנית.
<אמיר לוי: שטחים פתוח ושמירה על הסביבה.
<אמיר לוי: התייחסה לזה בינת.
<אמיר לוי: במסגרת עבודת הצוות דנו בנושא התחדשות עירונית, בין היתר כתוצאה מהדיונים שקיימנו עם הארגונים החברתיים והסביבתיים.
<אמיר לוי: הצוות המליץ על כלי חדש של בינוי פינוי בינוי.
<אמיר לוי: משרד השיכון בסיוע של המשרד לאיכות הסביבה צריכים להוביל את זה.
<אמיר לוי: אנחנו נעשה כל שביכולתנו לסייע כדי שזה יקרה.
<אמיר לוי: אנחנו מאמינים בזה.
<אמיר לוי: גם ברמה הכלכלית זה נכון.
<אמיר לוי: צריך להבין שהקצב של התחדשות עירונית לא יכול להיות קצב כמו של שכונות חדשות, כי צריך לדון עם דיירים במשך תקופה מאוד ארוכה והם צריכים להתפנות.
<אמיר לוי: זה לוקח זמן.
<אמיר לוי: זה לא אומר שלא צריך לעשות את זה.
<אמיר לוי: חובה לעשות את זה, בטח במדינה קטנה כמו מדינת ישראל.
<אמיר לוי: אנחנו ניתן את המשאבים ואת כל הסיוע כדי שזה יקרה, אבל זה לא יכול להיות הכלי היחידי.
<אמיר לוי: נקודה נוספת שעלתה זה למה לקחת קרקע חקלאית ממי שיושב עליה 70 שנה.
<אמיר לוי: גם המועצות האזוריות העלו את זה, גם החקלאים וגם חבר הכנסת קלפה.
<אמיר לוי: התייחס לזה אתמול שר האוצר.
<אמיר לוי: אנחנו נמצאים בחברה שיש לה צרכי דיור.
<אמיר לוי: צרכי הדיור האלה לא יכולים לקבל ביטוי ומענה מרחוב קפלן 1, איפה שמשרד האוצר רוצה, כי אי אפשר לבנות שם בניינים לכל מי שדורש.
<אמיר לוי: צריך לשבת בשטחים.
<אמיר לוי: בשטחים האלה יושבות אגודות או אנשים שקנו מאגודות חקלאיות.
<אמיר לוי: זאת הדרך.
<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת באה ב-3 החודשים הראשונים ומאפשרת לקבל פיצויים מוגדלים.
<אמיר לוי: מי שירצה להגיע למו"מ בהבנה ולקבל פיצויים מוגדלים ייהנה מזה.
<אמיר לוי: ממי שלא ירצה הצעת החוק מאפשרת למדינה לקחת את הקרקע שהיא בבעלותה.
<אמיר לוי: היא לא רק בבעלותה, יש גם בהסכם מכתב שזה חוזר אליה.
<אמיר לוי: ביקשו חברי כנסת לקבל דוגמאות.
<אמיר לוי: הנה שתי דוגמאות שהבאנו אחרי שנשאלנו אתמול.
<אמיר לוי: בקבוצת שילר, קרקע שהוחכרה בחוזה עיבוד עונתי.
<אמיר לוי: לקח לנו 15 שנה לשחרר את הקרקע.
<אמיר לוי: דוגמה שנייה היא גבעת השלושה.
<אמיר לוי: לקח לנו 12 שנים.
<אמיר לוי: זה היה בבית משפט.
<אמיר לוי: המינהל פנה לקיבוץ בשנת 1994.
<אמיר לוי: רק בשנת 2006, אחרי פסיקה של בית משפט, קיבלנו.
<אמיר לוי: 15 שנה ו-12 שנה.
<אמיר לוי: אנחנו יושבים כאן.
<אמיר לוי: אולי זה לא נחמד, אבל אנחנו לא צריכים להיות נחמדים, אנחנו צריכים לתת פתרון ומענה לאנשים שלא יכולים לקנות היום דירות כי אין מספיק דירות במדינת ישראל.
<אמיר לוי: נושא תקבולי המדינה, נקודה שהעלית והעלו עוד כמה חברי כנסת אתמול.
<אמיר לוי: מבחינת המספרים עלה כאן איזה נתון של 8 מיליארד.
<אמיר לוי: הנתון לא נכון.
<אמיר לוי: זה קרוב ל-2.5 מיליארד שקל בממוצע הכנסות מתקבולי קרקע.
<אמיר לוי: יש קרוב למיליארד שקל או 800 מיליון שקל הנחות שניתנות בפריפריה.
<אמיר לוי: אני מדבר רק על דיור.
<אמיר לוי: אם מסתכלים על הסכום הזה של מיליארד ומשהו שקל, זה לא סכום שהממשלה יכולה לחיות עליו.
<אמיר לוי: כשאומרים שזה נכנס להכנסות המדינה, אז הכנסות המדינה עושות בזה שימושים.
<אמיר לוי: לא חשוב אם זה הולך לתקציב הרווחה, לתקציב הבריאות או לתקציב הביטחון שאנחנו לא ממגיניו הגדולים.
איציק שמולי: אמיר, אף אחד לא חשב שאתם לוקחים את זה הביתה.
<אמיר לוי: אם היינו יכולים, ואני חושב שזה יכול לקרות, שמחירי הקרקע ירדו, והם ירדו - - אגב, בשנתיים האחרונות, לא הכל הלך למשפרי דיור - -
מירי רגב: אם תנחו את מינהל מקרקעי ישראל לא לגבות כזה מחיר על הקרקע אז ערך הקרקע ירד.
<אמיר לוי: אנחנו מאוד רוצים שמחירי הקרקע ירדו.
<אמיר לוי: הדרך היותר נכונה שהכנסות המדינה יקבלו תקבולים זה ממיסים, לא מהכנסות הקרקע.
<אמיר לוי: הסיבה שזה לא יורד מספיק, כי אנחנו נמצאים במחסור.
<אמיר לוי: ברגע שנדע לטפל במחסור הזה, בין היתר כתוצאה מהכלים שתיתנו לנו כאן, ברגע שיהיו יותר ויותר מכרזי שכירות, כלומר אנשים לא ירוצו, המרדף אחרי דירה לא יהיה כמו שיש היום, תהיה להם אלטרנטיבה שכירות ראויה, אנחנו גם מאמינים שמחירי המכרזים של מינהל מקרקעי ישראל ירדו וההכנסות שלנו ירדו.
<אמיר לוי: אני מודיע לכם כאן שאנחנו מאוד לא נצטער על זה.
<אמיר לוי: זה דבר שהוא מבחינתנו לא דבר מרכזי או מהותי בנושא של התקבולים.
<אמיר לוי: אנחנו מתבססים בעיקר על תקבולים ממסים.
<אמיר לוי: זאת בעצם המטרה שלנו.
איציק שמולי: לאיזה שנה הנתון של ה-2 מיליארד מתייחס?
<אמיר לוי: זה ממוצע.
<אמיר לוי: לקחנו מ-2007 עד 2013.
איציק שמולי: על איזה סכום השר מדבר בנוגע לוויתור על הכנסות?
<אמיר לוי: אני אתן דוגמה של מכרזי השכירות.
<אמיר לוי: אני לא רוצה להגיד מספר מדויק כי זה תחת מכרז.
<אמיר לוי: אנחנו "נאבד" כמה מאות מיליוני שקלים על שלושת המכרזים האלה.
<אמיר לוי: זה לא עצר אותנו.
<אמיר לוי: אני מכיר את המיתולוגיה הזאת – אני לא אומר את זה בציניות חלילה - כאילו מטרתנו באוצר למקסם.
<אמיר לוי: מטרתנו היא לא למקסם את ההכנסות מקרקע, מטרתנו שיהיו מחירים כמה שיותר נמוכים בשוק הדיור.
<אמיר לוי: מעבר לצד החברתי מחירים נמוכים זה גם טוב לכלכלה.
<אמיר לוי: בדיוק כמו שעשינו את זה בתקשורת, בתחבורה ציבורית ועושים בחשמל ובנמלים, כך אנחנו רוצים את זה כאן.
<אמיר לוי: אתם תראו במכרזי השכירות שזה יתפרסם לעוד הרבה חודשים.
<אמיר לוי: אני מבטיח לכם שנקבל על זה ביקורת.
<אמיר לוי: אתם תראו שנקבל ביקורת.
<אמיר לוי: כבר נשאלנו מדוע אנחנו מסכימים לוותר על תקבולים.
<אמיר לוי: תראו שיתקפו אותנו על זה.
איציק שמולי: השאלה מאיזה חלקים באוכלוסייה קיבלתם.
<קריאה: ממבקר המדינה.
<אמיר לוי: נשאלנו על הנושא של יישובי מיעוטים, על ההשפעה של החוק הזה.
<אמיר לוי: שאל את זה חבר הכנסת באסל.
<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת תאפשר ביישובי מיעוטים לקרקעות פרטיות להיכנס לותמ"ל.
<אמיר לוי: הותמ"ל יוכל לאפשר גם תכנית מתאר מקומית.
<אמיר לוי: הנושא הזה אמור לפתור לא מעט מהבעיות שהמגזר סובל מהן, בעיקר כשהוא לא מצליח לאשר תכנית מתאר ולא מצליח לאשר תכניות.
<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת תאפשר גם את תכנית המתאר.
<אמיר לוי: כיוון שמרבית הקרקעות הן קרקעות פרטיות במגזר, אז במקרה הספציפי הזה הותמ"ל יוכל לקבל ולטפל גם בקרקעות פרטיות.
<אמיר לוי: נושא אחרון שנשאלנו זה על הותמ"ל.
<אמיר לוי: דיבר על זה בעיקר חבר הכנסת דב חנין, על ההרכב שלו.
<אמיר לוי: יש לו הרכב של מרבית משרדי הממשלה, כל אותם משרדים שהקשב שלהם מאוד חשוב ואמורים לראות ראייה כללית ולטפל באותם חסמים.
<אמיר לוי: נתתי את דוגמה התחבורה.
<אמיר לוי: נאמרה כאן איזו שהיא אמירה שיש כאן איזה שהוא רוב לדרג הפוליטי.
<אמיר לוי: זה אנשי מקצוע, אין שם אנשים פוליטיים.
<אמיר לוי: הם פועלים כאנשי מקצוע.
<אמיר לוי: מיקור חוץ.
<אמיר לוי: בסופו של דבר המודל הוא מודל הות"ל.
<אמיר לוי: הות"ל הוא מודל שעובד טוב.
<אמיר לוי: אני חוויתי אותו מהצד השני.
<אמיר לוי: אנחנו חושבים שיש כאן איזון.
<אמיר לוי: מה שחשוב כאן זה האיזון שנשמר בין מי שעומד בראש הות"ל, שזה עובד מדינה, לאלה שיושבים במועצה או בוועדה, שהם נציגי ממשלה.
<אמיר לוי: הוא קונה שירותים שיהיו יעילים יותר, מהירים יותר.
<אמיר לוי: ככה עובד הות"ל.
<אמיר לוי: אין פה שום דבר שפוגע באתיקה או במשהו כזה.
<אמיר לוי: נהפוך הוא, זה מוסד שיעבוד הרבה יותר מהיר.
<אמיר לוי: תזכרו את המספר 5 שנים שאמרתי אתמול.
<אמיר לוי: בסוף היום לוקח בממוצע 5 שנים לאשר תכניות.
<אמיר לוי: חלק מהיופי של הות"ל זה שהוא עובד במיקור חוץ והתכניות עובדות הרבה יותר מהר, בין היתר בזכות הדבר הזה.
<אמיר לוי: נושא אחרון שנשאלנו זה לגבי קרקע מדינה.
<אמיר לוי: עמדתנו החד משמעית שנדונה באריכות בצוות - -
מירי רגב: קרקע פרטית.
<אמיר לוי: כן, להוסיף קרקע פרטית.
<אמיר לוי: אנחנו מאוד מתנגדים להוסיף את זה.
<אמיר לוי: ההחלטה החד משמעית היא ש-80% לפחות יהיו קרקעות מדינה.
<אמיר לוי: אנחנו לא רוצים דרך הכלי הזה לשנות את חלוקת העושר.
<אמיר לוי: אנחנו רוצים שהקשב של הותמ"ל יהיה קשב לתכניות מדינה שהן תכניות גדולות.
<אמיר לוי: נתתי כמה דוגמאות של בסיסים צבאיים.
<אמיר לוי: עמדתנו שזה יישאר 80%, לא ירד מזה.
מירי רגב: בעניין הזה אני לא מסכימה איתך.
<קריאה: רציתי להבין את מה שאמרת לגבי מגזרי המיעוטים.
<קריאה: האם תכנית מתאר כוללנית מקומית תופנה לותמ"ל?
<בינת שוורץ: שני תנאים צריכים להתקיים שם.
<בינת שוורץ: תנאי אחד זה שלפחות חלק ממנה, שיש בו לפחות 500 יחידות דיור, הוא מפורט.
מירי רגב: איפה יש כאלה?
<בינת שוורץ: גם אם היתר מתארי זה בסדר.
<קריאה: יהיה אפשר לקחת תכנית כוללת לאישור במגזר הערבי ולהגיש לותמ"ל?
<בינת שוורץ: גם אם זה קרקע פרטית.
<בינת שוורץ: לא צריך לשמור על יחסי פרטי ציבורי מבחינת קרקע ביישובי מיעוטים.
<בינת שוורץ: אנחנו מודעים לזה שברוב יישובי המיעוטים הקרקעות פרטיות.
<בינת שוורץ: אנחנו רוצים לתכנן גם שם, לכן אמרנו שגם בבעלות של 100% אפשר להגיש תכנית ביישובי מיעוטים.
<בינת שוורץ: מה שאמר ראש אגף תקציבים זה שהתכנית הזאת יכולה להיות מפורטת ל-500 יחידות דיור שאפשר יהיה לבנות.
<בינת שוורץ: יכול להיות שחלקה יהיה מתארי, ובלבד שיש בה איזה שהוא חלק מפורט.
מירי רגב: זה פתרון נכון מאוד למגזר.
מירי רגב: אנחנו אמורים לקיים דיון עוד במושב הזה איתך, בינת, לגבי התמ"א ביישובי הדרוזים, משום שיש לנו בעיות קשות עם חיילים משוחררים שאין להם איפה לגור, שבונים באופן בלתי חוקי ומתחברים לחשמל באופן בלתי חוקי.
מירי רגב: לא רק בישובים הדרוזים, גם בערבים.
<קריאה: החשש הוא שהמסלול הזה יאפשר לפתח בצורה יותר קלה על חשבון תמ"א 8 או תמ"א 22.
<קריאה: זאת בדיוק הסכנה שאנחנו רואים במנגנון הזה.
<קריאה: למה לא המועצה הארצית?
<קריאה: נקים ועדת משנה - -
מירי רגב: החוק הזה כעיקרו הוא חוק נכון וחוק טוב.
מירי רגב: אני כאחת ששכרתי דירות כמה פעמים בחיים שלי יודעת מה קורה כאשר כל שנתיים אתה צריך לעבור דירה עם הילד כי כל הזמן מעלים לך את שכר הדירה.
מירי רגב: אתה מחפש לשכור דירה במחיר סביר באזור שלך, כדי שלא יהיה לך רחוק מידי מהעבודה.
מירי רגב: נכון שיהיו פרויקטים לשכר דירה לטווח ארוך במחיר מפוקח כך שהוא לא יוכל כל שנייה להעלות את שכר הדירה.
מירי רגב: החוק הזה מאפשר למדינה להחזיר לה את מה ששייך לה.
מירי רגב: אני לא פוחדת מהמילה "הלאמה" או מהמילה "הפקעה".
מירי רגב: אם זה שייך למדינה מותר לה להחזיר לעצמה את האדמות כל עוד זה לפרויקט ציבורי אמיתי, נכון וזה חוזר לחברה בדמות של דיור ציבורי ובדמות של דיור בר השגה בדגש על שכירות לטווח ארוך במחיר מפוקח.
מירי רגב: כל השאר לא מעניין אותי.
מירי רגב: לא בחוק הזה.
מירי רגב: אני לא מתכוונת בחוקים האלה לפתור את כל בעיית הדיור של מדינת ישראל שלאורך כל השנים לא נפתרה, כמו שלא עשיתי את זה גם בתכנון ובנייה.
מירי רגב: פתרתי חלק מהצרכים של דיור בר-השגה.
מירי רגב: פה נפתור חלק אחר.
מירי רגב: כחלק מהחוק, לא בתקנות, יהיה כתוב כמה, האחוזים, מה המחיר המפוקח, באיזה אזורים.
מירי רגב: מה הקריטריונים.
מירי רגב: זה לא חוק שבא עכשיו לתת לכם אפשרות לבנות מתחמים של 500 יחידות דיור ומעלה, כשלכנסת אין מה להגיד.
מירי רגב: לכנסת יש מה להגיד לגבי סוג אדמה של המדינה עם יעדים חברתיים שהמדינה קובעת אותם.
מירי רגב: אני שמחה שלראשונה מדינת ישראל, ממשלת ישראל לוקחת אחריות על דיור חברתי.
מירי רגב: גם בדיור בר השגה בתכנון ובנייה וגם בחוק הזה.
מירי רגב: יש לנו עבודה ומה לעשות.
מירי רגב: אנחנו נעשה את ההשלמות.
מירי רגב: אני מאמינה ורואה שיש לנו כאן יכולת של הידברות.
מירי רגב: אני מאמינה שנגיע לסיכומים שיהיו מקובלים עליכם ומקובלים גם על הוועדה.
מירי רגב: הדבר הנוסף זה כל הסוגיה של המוגבלים, כדי למנוע מצב שגם המדינה משלמת יותר.
מירי רגב: זה לא משנה מאיזה כיס זה יוצא.
מירי רגב: לא משנה אם זה יוצא מהכיס של משרד השיכון או מהכיס של ביטוח לאומי.
מירי רגב: באותם מתחמים שהמדינה לוקחת על עצמה כאחריות ברמה החברתית לפתור את מצוקת הדיור, נצטרך להגדיר אחוזי דיור על פי מה שיגיד לנו משרד השיכון והבינוי - כמה נכים יש במדינת ישראל, כמה פערים יש של דיור, כמות הנכים שיוכלו להתגורר על קרקע.
מירי רגב: מה לעשות שבבניין עם מעלית שאינה עובדת אי אפשר להביא 4 בריונים שירימו.
מירי רגב: הם צריכים להגיע לבית שלהם עם מעלית ובלי מעלית.
מירי רגב: גם לעניין הזה של המוגבלים התכנית הזאת תצטרך לתת פתרון, כי בסופו של דבר שר האוצר בכובעו כיושב-ראש הקבינט לדיור לאומי צריך להתייחס למגוון בעיות הדיור הלאומי במדינת ישראל.
מירי רגב: זה ההישג הגדול למעמד הביניים ולמעמד החלש.
מירי רגב: את זה נעשה יחד במסגרת הוועדה הזאת.
מירי רגב: אנחנו נעדכן אתכם על המשך הדיונים.
מירי רגב: אנחנו בישורת האחרונה, האחרונה, בעניין חוק התכנון והבנייה.
מירי רגב: אנחנו נראה מה הפערים, מה צריך להציג, נסכם ונשמע את ההתייחסויות של מי שצריך להתייחס.
מירי רגב: אתם צריכים להציג את הנושא של התקציב.
<בינת שוורץ: התקציב הכולל ליישום הרפורמה בין השנים 2014, החל מגמר החקיקה, ועד 2019 הוא קרוב למיליארד שקל – 918 מיליון שקלים.
<בינת שוורץ: התקציב הזה בא משני מקורות: מקור אחד שסוכם, ולא נוצל, בגין הרפורמה ב-2010, משם נשמרו לנו 500 מיליון שקל שעדיין לא נוצלו וינוצלו החל מ-2014; וכן תוספת בגין הרפורמה הנוכחית של עוד כ-400 מיליון שקלים.
<בינת שוורץ: הנושאים הבלעדיים שלהם מיועד הכסף.
<בינת שוורץ: כפי שתראו בהמשך, 85% או 90% מהכסף מיועד ישירות לוועדות המקומיות: סיוע בכספים – אני אפרט באיזה הקשרים ובאיזו פריסה – כ-300 מיליון שקל; כ-250 מיליון שקל לתוכניות מיתאר לרשויות; 40 מיליון שקל לפיתוח מערכת של רישוי זמין, כדי שנוכל לעבור למערכת המקוונת, עם מכוני הבקרה ועם מסלול הרישוי המקוצר; 250 מיליון שקל נוספים לתמיכה מקצועית בוועדות; מימון של משקיפים, נציגי שר הפנים – שבחוק נקבע שישולם להם גמול בגין השתתפות שלהם בוועדות מקומיות; פיתוח של ועדות ערר, שהולכות להיות הרבה יותר עמוסות מבחינת העבודה שלהן; 20 מיליון שקל שמיועדים למשרד הפנים בגין הקמת יחידת בקרה על הוועדות המקומיות, תוספת של תקנים שילכו לדיונים בוועדות המקומיות.
<בינת שוורץ: כמו שאתם זוכרים, בדיונים בוועדות המקומיות משןלבים משקיפים מטעם משרדי הממשלה וחלק מהתקציב הזה הולך למימון תקנים נוספים של משרד הפנים לוועדות המחוזיות כדי שהם יוכלו לשבת בישיבות.
<בינת שוורץ: הסוג השני של המשקיפים מטעם שר הפנים הם גורמים חיצוניים שימנה שר הפנים והם מתוקצבים כאן.
<בינת שוורץ: נעשה זום-אין ונסת
<בינת שוורץ: כל על תוכניות המיתאר – משנת 2005 יש 53 יישובים עם תוכניות מיתאר מאושרות.
<בינת שוורץ: את יכולים לראות את שמותיהם בשקף שמוצג, כמובן שזה מצוי באתר של הוועדה; אנחנו נמצאים היום בתהליך להכנת תוכניות ל-106 יישובים.
<בינת שוורץ: בשקף אתם יכולים לראות את הפריסה – אלה שמסומנים באדום זה התוכניות שהן בתוקף משנת 2005 ככה שהן פחות או יותר עדכניות.
<בינת שוורץ: רואים שהן בעיקר בפריפריה – צפון, דרום, הרבה יישובי מיעוטים, הרבה עיירות פיתוח; המסומנים בצהוב אלה התוכניות שהן בהליכים, ממומנות, מתוקצבות, חלקן בהליכים יותר מתקדמים, בשלבים סטטוטוריים לקראת אישור בשנה או השנתיים הקרובות, חלקן רק התחילו את ההליך.
<בינת שוורץ: הרשויות הגדולות – הנקודות השחורות בשקף – כמו גוש דן וחלק מהיישובים הערבים הגדולים – שמימנו לעצמם את תוכניות המיתאר מתקציבים אחרים.
<בינת שוורץ: הרשויות בגוש דן מתקציבים עצמיים והרשויות הערביות מתקציבי משרד ראש הממשלה.
<בינת שוורץ: כאשר אנחנו מסתכלים על האוכלוסיה ולא על מספר יישובים, אנחנו רואים שכ-80% מאוכלוסיית מדינת ישראל נמצאת כרגע תחת תכנון של תוכנית מיתאר.
<בינת שוורץ: רק 7% מהאוכלוסיה יש לה תוכניות מיתאר בתוקף.
<בינת שוורץ: כפי שאתם זוכרים, אמרתי קודם שהיו 53 יישובים – שזה יחסית הרבה – שיש להם תוכניות מיתאר, אבל אלה יישובים קטנים, ברובם יישובי מיעוטים ויישובים קטנים וחלשים שלא כוללים הרבה אוכלוסיה ולכן יש רק 7%.
<בינת שוורץ: כאלה שכרגע לא נמצאים בהליכים תכנון, אבל הם בתוך התקצוב שהראיתי קודם – זה כ-15% מהאוכלוסיה.
<בינת שוורץ: עכשיו אני אפלח את השלטון המקומי לפי סוג היישוב – בישראל יש 71 עיריות, רשויות מקומיות במעמד של עיר, לחמש בלבד יש תוכנית מיתאר מאושרת, בהליכים – ל-58 מהן, שזה 80%, ולכ-10% אין, אבל כפי שאמרתי, זה מתוקצב.
<בינת שוורץ: מועצות מקומיות – יש 113 מועצות מקומיות בישראל.
<בינת שוורץ: ל-24 מועצות מקומיות יש תוכניות בתוקף, שזה כ-20%; כמעט 50% אין להן בכלל; ו-33% נמצאות בהליכים.
<בינת שוורץ: היישובים החלשים ביותר שתוקצבו, מומנו והוכנו בעבורם תוכניות מיתאר, הם ועדים מקומיים – זה אפילו לא יישוב, אין כאן רמה של רשות מקומית או ועדה מקומית – הרוב המוחלט זה יישובי מיעוטים.
<בינת שוורץ: יש 53 בסך הכל, מתוכם ל-70% כבר עשינו – אנחנו מתקצבים וזה בהליך.
<בינת שוורץ: מה הלאה - התארגנו במכרז חדשני לחברות מתכננות, עד היום משרד הפנים לא עבד ככה, במטרה שיהיו לנו חברות תכנון זמינות מתחת ליד כדי לבצע את תוכניות המיתאר שנשארו לבצע.
<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על קצב של התחלה של 15 תוכניות בכל שנה.
<בינת שוורץ: אנחנו מתכוונים לאשר אותן במהלך של שנה וחצי הליכי תכנון.
זבולון כלפה: 15 בכל שנה לחברה או ש-15 בשנה בכלל?
<בינת שוורץ: 15 מתוקצבות כל שנה.
<בינת שוורץ: כל שנה יהיו 15.
<בינת שוורץ: באותו תקציב נוסף של תוכניות מיתאר אנחנו מתכוונים להתקדם בקצב של כ-15 תוכניות בשנה.
<בינת שוורץ: זה יהיה ב-2014, 2015 וגם 2016 כדי לכסות את כל היישובים במדינת ישראל.
מירי רגב: אני מבקשת כמה דקות הפסקה.
מירי רגב: (הפסקה)
מירי רגב: חזרנו לדיון.
מירי רגב: בינת, נא המשיכי את ההצגה.
<בינת שוורץ: התמונה הכוללת היא שלכ-60 רשויות מקומיות – עיריות ומועצות מקומיות – חסרות תוכניות מיתאר.
<בינת שוורץ: כל אלה יתוקצבו בקצב של 15 לשנה בארבע השנים הקרובות.
<בינת שוורץ: מעבר לזה, אנחנו מתכוונים כבר להתחיל במהלך של עדכון תוכניות המיתאר הישנות יותר.
<בינת שוורץ: אלה שאושרו ב-2005 הופכות להיות פחות ופחות רלוונטיות ולשם ילך התקציב – סך הכל 266 מיליון שקל בשנים 2014 עד 2019.
זבולון כלפה: זמן התפוגה הוא עשר שנים?
<בינת שוורץ: לא, 20 שנה.
<בינת שוורץ: כשאתה מתחיל לעדכן ב-2016, 2017, אתה מסיים לעדכן ארבע שנים אחר כך.
<בינת שוורץ: זה זמן תפוגה יפה.
<בינת שוורץ: הפרק השני שאני רוצה להתייחס אליו – תקציב רפורמה 2014 הוא 61 מיליון שקלים שמיועדים ליועצים וצוותי תכנון.
מירי רגב: זה פחות חשוב.
מירי רגב: התקציב השוטף שלכם לא מעניין אותי.
מירי רגב: אני רוצה לדעת את הקריטריונים לחלוקת התקציב לעיריות חלשות.
<בינת שוורץ: התקציב ליועצים וצוותי תכנון הוא כסף פחות גדול, אבל אני רוצה להדגיש כאן שמתוקצב כבר הגמול להשתתפות נציגי שר הפנים כמשקיפים, נציגים מקצועיים בוועדות המקומיות, כולל ליווי של יועצים מקצועיים שלהם גם לרישוי, גם לתכנון, כולל תקצוב אופציונלי של מהנדסים מלווים.
<בינת שוורץ: החלק הארי של הכסף, כ-320 מיליון שקל, מיועד לסיוע ישיר לוועדות מקומיות.
<בינת שוורץ: הסיוע הזה יחולק על פי קריטריונים.
<בינת שוורץ: אני אנסה להציג את תפיסת העולם: יש לנו היום 125 ועדות מקומיות ומרחביות לתכנון ובנייה, הרוב ועדות מקומיות.
<בינת שוורץ: בשנה האחרונה ביצענו סקר מאוד מאוד מפורט שכשהוא יסתיים הוא ייתן את תמונת המצב של כל ועדה וועדה בכל ההיבטים.
<בינת שוורץ: גם בהיבטים של המשאבים הפיזיים, החל ממחשוב, ארכיב, תוכניות ותקציבים של הוועדה, דרך כוח אדם, דרך שיטות עבודה, שיטות הוצאת פרוטוקולים, זימונים, תפוקות של הפעולות וכן המצב התכנוני של אותה ועדה מקומית - אם אין לה תוכנית מיתאר או אין לה תוכנית מיתאר, אם יש בה הרבה יוזמות תכנוניות מלמטה כן או לא, איזה מין סוג של הליכי שיתוף ציבור יש וכו'.
<בינת שוורץ: אל מול הסקר הזה בנינו שלושה דגמים אידיאליים של ועדות מקומיות, כפי שהיינו רוצים לראות: ועדה מקומית קטנה, ועדה מקומית בינונית וועדה מקומית גדולה.
<רן אברהם: אלה ועדות ומינהלי הנדסה?
<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על מינהלי הנדסה.
<רן אברהם: על מינהלי הנדסה, אז יש הבדל.
<בינת שוורץ: סליחה, על מינהלי הנדסה כמובן.
<בינת שוורץ: כשזיהינו את הפער בין המצב הקיים לבין המצב הרצוי, ממנו אנחנו גוזרים את התקציבים המיועדים לכל ועדה וועדה.
<בינת שוורץ: ב-28 ועדות מקומיות בוצע כבר הסקר, בחלק גדול – ב-100 נוספות – זה יסתיים עד סוף השנה.
<בינת שוורץ: מה מצאנו עד כה – בחלק מהוועדות מצאנו חוסרים משמעותיים דווקא במשאבים הפיזיים, שזה דבר שיחסית למדינה, כשהיא רוצה, קל לתקצב.
<בינת שוורץ: היא נכנסת, מוציאה התחייבות, מוודאת שהכסף הוצא על הדברים הפיזיים האלה ויוצאת מהתמונה; בחלק גילינו בעיה של כוח אדם.
<בינת שוורץ: בעניין של בעיית כוח אדם למדינה יש קצת יותר בעיה להשתתף.
<בינת שוורץ: מצאנו דרך, בתיאום עם האוצר, להעביר כספים שאנחנו יודעים שילכו לטובת כוח אדם.
<בינת שוורץ: הכספים האלה אינם תמידיים ולכן הוועדה המקומית תדע מראש שאחרי מספר שנים היא אמורה לתקצב את אותו בן אדם בעצמה; בחלק לא גדול מהוועדות מצאנו רמת תפקוד נמוכה בגלל חסרים מקצועיים.
<בינת שוורץ: גם בעניין הזה אנחנו פועלים במערך מאוד גדול של הדרכה מול הוועדות המקומיות; כמו שראינו קודם, לוועדות רבות עדיין אין תוכניות מיתאר ואנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד משאבים.
<בינת שוורץ: איך נעזור להם – התחלתי לומר קודם ואני אפרט עכשיו: משאבים פיזיים קל להגדיר, החל ממערכת מידע מקוונות, דרך ציוד מחשוב ותוכנות; משאבים אנושיים – אחרי שנבנה מודל כוח אדם שנדרש לכל ועדה, אנחנו נתאם יחד איתה סיוע מדורג.
<בינת שוורץ: אנחנו לא נשפוך עליה בבת-אחת כסף, אנחנו לא נעלים לה את הכסף הזה בבת-אחת.
<בינת שוורץ: הסיוע הזה יהיה מדורג, יהיה לתקופה קצובה וידועה מראש.
<בינת שוורץ: במקביל, משרד הפנים יחד עם הטכניון ועם קרן "עתידים" פותחים תוכנית לצוערים לתכנון ובנייה בשלטון המקומי.
<בינת שוורץ: אלה אנשים שילמדו תואר שני במימון של המדינה ואחר כך המדינה תממן שלוש שנים עבודה שלהם בוועדות מקומיות חלשות.
<בינת שוורץ: מאוד יפה.
מירי רגב: למה הטכניון ולא באר-שבע?
<אידית בר: יש תוכנית "עתידים" שפועלת בבאר-שבע.
מירי רגב: אם כך, "עתידים" בבאר-שבע והטכניון בחיפה.
<אידית בר: שתי התוכניות של "עתידים".
<אידית בר: התוכנית בבאר-שבע מתמקדת בכל התחומים, והתוכנית בטכניון היא לתואר שני בתכנון ובנייה ולאחר מכן אמורה לעשות השמה בוועדות המקומיות בדגש על הפריפריה.
<בינת שוורץ: איך נטפל ברמת התפקוד – בנינו תוכנית פרטנית לכל ועדה.
<בינת שוורץ: התוכנית הפרטנית מתייחסת גם לצוות המקצועי של הוועדה, לאגף הנדסה, אבל גם לחברי הוועדה עצמה.
<בינת שוורץ: זה יהיה טיפול ממוקד – tailor made – לכל ועדה וועדה; מעבר לזה, אנחנו נעשה הדרכות רוחב לכל נושאי התפקידים והטמעות לאורך זמן בוועדה; כמובן בקרה מתמשכת על רמת התפקוד של הוועדה.
<בינת שוורץ: דיברנו הרבה על סיוע במימון תוכניות מיתאר.
<בינת שוורץ: מעבר לזה גם בנינו מתכונת להכנת תוכנית מיתאר כוללנית, כדי להקל על כל העוסקים במלאכה.
<בינת שוורץ: הקריטריונים של השתתפות בפערים האלה, בין המצב המצוי של הוועדה לבין המצב הראוי, מורכבים כמובן מדירוג חברתי-כלכלי; דירוג פריפריאלי; איתנות כלכלית, אם יש או אין זכאות למענק איזון, מה גודל האוכלוסיה – ככל שגודל האוכלוסיה יותר גדול, גם קיים וגם צפוי, כמובן שהתמיכה תגדלה; מה העומס התכנוני החזוי.
מירי רגב: זה אומר שתל-אביב תקבל יותר.
<בינת שוורץ: לא, לא, תל-אביב לא עומדת בכל שאר הקריטריונים.
מירי רגב: גודל האוכלוסיה לא תמיד משקף.
<יהודה זמרת: אבל בגלל שהיא לא מקבלת מענק איזון היא לא נכנסת.
מירי רגב: זה צריך להיות גם וגם או או-או?
מירי רגב: גם וגם וגם?
<בינת שוורץ: בוודאי.
<בינת שוורץ: להפך, כאשר נמצא ועדה מקומית שהיא בעלת דירוג חברתי 4, פריפריאלי 2 ואיתנות כלכלית נמוכה, גודל האוכלוסיה ישפיע כי אנחנו רוצים לתת שירות ליותר אוכלוסיה.
מירי רגב: תני לי דוגמה לעיר כזאת.