GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: זה נושא חדש?
<זמרת יהודה: זה נושא טכני.
<זמרת יהודה: התוכנית הועברה, כל הסמכויות מועברות לוועדה המחוזית.
<זמרת יהודה: לאן הולכים?
<זמרת יהודה: זה עדיין תוכנית בסמכות ועדה מקומית, שבסמכות ועדה מחוזית.
<זמרת יהודה: הולכים לוועדת ערר, ארצית.
<זמרת יהודה: אני מדבר על הערר במצב של נטילת סמכות.
<תומר רוזנר: כן, אבל יש לך אותה בעיה ב-109א.
<זמרת יהודה: צריך לזכור את זה.
<זמרת יהודה: הבעיה נוצרה.
<זמרת יהודה: המטרה שלי, לחסוך בעיות בבתי משפט.
<תומר רוזנר: עניין שהיה עליו גם ויכוח בוועדה, לאחר דין ודברים עם הממשלה סוכם הנושא של קבלת חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה בנושאים של חשש לעבירות על טוהר המידות.
<תומר רוזנר: אני מציע שהנוסח יוקרא, כדי שיהיה ברור מה סוכם בעניין הזה.
<רוני טיסר: בסעיף 28ב.
<רוני טיסר: (ב) שר הפנים ייתן את דעתו בדבר חשש לעבירות שעניינן טוהר המידות שבפעולתה של הוועדה המקומית, לצורך הפעלת סמכותו לפי סעיף קטן (א), אם הוגשה לו חוות דעת לעניין זה מאת היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך; חוות דעת כאמור תוגש בתוך 21 ימים ממועד פניית שר הפנים לקבלתה.
<ארז קמיניץ: אנחנו צריכים עדיין לבדוק את הניסוח הזה.
<ארז קמיניץ: עוד לא סיימנו את הבדיקה עם המחלקה הפלילית אצלנו.
<ארז קמיניץ: נחזור עם תשובה ביום שלישי לגבי הנוסח של חשש לעבירות שעניינן טוהר המידות.
<ארז קמיניץ: יכול להיות שיש בעיה עם הסעיף הזה מבחינה ניסוחית.
<ארז קמיניץ: המהות מוסכמת.
<ארז קמיניץ: אבל היתה התעקשות לקרוא את הניסוחים כך, אז אני מבהיר.
<תומר רוזנר: השינוי הזה מופיע לכל אורך הסעיף.
<תומר רוזנר: איפה שהיה כתוב: מהנדס מלווה, יהיה כתוב: מלווה מקצועי.
<רוני טיסר: בסעיף קטן (ד), עדיין באותו סעיף של מינוי מלווה מקצועי.
<רוני טיסר: אני בסעיף 31ב, סעיף קטן (ד), פסקה (3).
<רוני טיסר: הנוסח המקורי היה שהמלווה המקצועי יהיה רשאי לדרוש מהוועדה המקומית רק את המסמכים כדי שיוכל לבצע את תפקידו כראוי.
<רוני טיסר: הבהרנו שהוא גם יוכל לדרוש מכל חבר, נושא משרה, ממלא תפקיד, עובד או יועץ בוועדה.
<רוני טיסר: בסעיף 31ג, שנוסף לחוק הקיים, שעוסק ביחידת בקרה על ועדות מקומיות, הנוסח המקורי בהצעת החוק של הממשלה היה שיחידת הבקרה רשאית לדרוש כל מידע או מסמך.
<רוני טיסר: כיוון שהכוונה היא גם להעסיק עובדים חיצוניים, והכוונה היא שגם הם יוכלו לדרוש מסמכים, מנהל יחידת הבקרה או מי שהוסמך על-ידו, יוכל לדרוש.
זבולון כלפה: לקצר הליכים.
<ארז קמיניץ: גם פה אנחנו צריכים לבדוק את השאלה, האם מוסמך מישהו שהוא לא עובד המדינה.
<ארז קמיניץ: השאלה, אם צריך לקבוע הוראות נוספות לעניין הסמכתו.
<ארז קמיניץ: נכון שזה הרמה המינימלית ביותר של דרישה וחקירה, כי זה דורש מסמכים, אבל עדיין ייתכן שצריך לייצר אמירות ביחס להסמכתו של מי שהוא חיצוני למדינה.
זבולון כלפה: המהות מוסכמת?
<תומר רוזנר: ייתכן שצריך הוראה מפורשת שתסדיר.
<ארז קמיניץ: עובד מדינה, אם הוא דורש מסמכים – אין בעיה.
<ארז קמיניץ: אם יחידת הבקרה תרצה להיעזר באנשים שנבחרו במכרז, ייתכן שנצטרך להוסיף סעיפים שנותנים להם את האפשרות לדרוש את המסמכים מאנשים אחרים.
<ארז קמיניץ: זה לא פשוט, שבא אליך מישהו שהוא אדם פרטי, ודורש ממך מסמכים.
<ארז קמיניץ: צריך לייצר אמירות כלשהן ביחס לאותו אדם.
<ארז קמיניץ: הוא צריך לקבל הכשרה מסוימת.
<ארז קמיניץ: יש סעיפים סטנדרטיים בעניין הזה.
זבולון כלפה: תעקבו אחרי העניין הזה.
<תומר רוזנר: סעיף 31ד, סעיף שנסב עליו ויכוח רב בנושא של הסיוע של שר הפנים לוועדות המקומיות והכשרתם והכוונתם.
<תומר רוזנר: אני מציע שהסעיף יוקרא.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה הוא סוג של פשרה בין העמדה שהתקבלה בוועדה, ודרשה חובת העברת משאבים, לבין עמדת הממשלה, שהתנגדה כלל לעניין הזה.
<תומר רוזנר: הסיכום שהושג הוא שאם יוקצה תקציב לכך בתקציב המדינה, הוא יחולק בהתאם לקריטריונים, שהם בין היתר כלליים.
<רוני טיסר: שר הפנים יפעל ככל הניתן להדרכתן ולהכוונתן של הוועדות המקומיות על מנת שניתן יהיה לקדם את הסמכתן כוועדות מקומיות עצמאיות, וככל שיוקצו משאבים לכך בתקציב המדינה – יקצה לוועדות המקומיות סיוע כספי לפי אמות מידה שיקבע בהתחשב, בין היתר, במצבן הכלכלי.
<זמרת יהודה: יכול להיות שיוקצו תקציבים – לא משאבים.
<זמרת יהודה: אני לא יודע מה זה משאבים.
<זמרת יהודה: הכוונה, שאם בחוק התקציב השנתי יהיה סעיף תקציבי שקובע סיוע לכך, אז זה יחול.
זבולון כלפה: יש גם משאבים אנושיים.
<זמרת יהודה: פה מדובר בכסף, כי אני מחלק לפי אמות מידה.
<תומר רוזנר: בסדר, כספים.
<זמרת יהודה: אנחנו נבדוק את הנוסח.
<תומר רוזנר: הנושא הבא שאנחנו רוצים להקריא בו את השינויים הוא סעיף 17 להצעת החוק.
<תומר רוזנר: עניינו נושא כתב אישום ונושא ניגוד עניינים.
<תומר רוזנר: בעניינים האלה היה ויכוח בשאלה, אם בכלל יש מקום לטפל בנושא כתבי אישום כלפי חברי מועצה מצד אחד.
<תומר רוזנר: הממשלה באה בעמדה נחרצת, שחבר מוסד תכנון שהוגש נגדו כתב אישום, לא יוכל להמשיך לכהן במוסד התכנון.
<תומר רוזנר: בעצם הסיכום שהושג לאחר דין ודברים הוא מורכב, כפי שאתם רואים מההערה שיש לכם בצד, משני נדבכים: הנדבך האחד, שלגבי חברי מוסד תכנון שממונים על-ידי שרים או על-ידי הממונה על המחוז או כל דרך מינוי אחרת, ימשיך לחול הדין הקיים, שמאפשר לגורם הממנה או למקום שבו מועסק אותו חבר מוסד תכנון, להשעות את חבר מוסד התכנון אפילו במצב שבו נפתחה נגדו חקירה פלילית, ולאו דווקא כשהוגש כתב אישום, אם כמובן הנסיבות מצדיקות זאת – אם מדובר בעבירה חמורה שבה מואשם או חשוד אותו אדם.
<תומר רוזנר: לגבי נבחרי הציבור, החידוש שמופיע כאן הוא חידוש שמתייחס לחברי הוועדה המקומית, שהם נבחרי ציבור.
<תומר רוזנר: לגביהם הסיכום שהושג הוא שיופעל אותו הסדר, שהכנסת קיבלה לאחרונה, לגבי ראשי רשויות.
<תומר רוזנר: פנייה לוועדה לבדיקת השעיה, שתחליט בעניין הזה.
<תומר רוזנר: אני מציע שיוקרא הנוסח.
תמר זנדברג: בחוק ההשעיה היתה לנו התייחסות, שאני לא זוכרת כרגע מה היה הסיכום לגבי חברות בוועדה המקומית.
תמר זנדברג: הסיכום היה שלוועדה יש שיקול דעת לגבי המשך חברותו או סמכויותיו בוועדה.
<זמרת יהודה: רק אם השעתה אותו מכהונתו.
<תומר רוזנר: אני יכול לבשר לך שהיא כבר השתמשה בסמכות הזאת.
תמר זנדברג: אני יכולה לבשר לך שאתה צודק, אבל אני גם יכולה לבשר לך שלאור המקרה האחרון אני יצאתי מאוד מודאגת לגבי חוק ההשעיה.
תמר זנדברג: במקרה בת ים – הדברים פורסמו – החשש שעלה כאן - זו סטייה לגמרי מהנושא, אבל החשש שעלה פה בדיוני הוועדה, שראש הרשות הזמני, המחליף, יהפוך לשלוחו ולמוציא דברו כמעט אחד לאחד של ראש הרשות, והנושא הזה נדון כאן בהרחבה בעת החקיקה, קרה לנגד עינינו, ובשבועות הקרובים נראה- - -
זבולון כלפה: לפי הבנתך.
<ארז קמיניץ: לפי חוק ההשעיה – נכון שזה לא קשור לנושא, אבל זה קשור ולא קשור – לפי חוק ההשעיה, היתה התעקשות של הממשלה, של השר, אני חושב, שמי שיקבע את ממלא המקום תהיה המועצה.
<ארז קמיניץ: לפעמים זה עובד לכאן, ולפעמים זה עובד לשם.
<ארז קמיניץ: אני לא יודע מה היה ומה יהיה בבת ים ומה הפרסומים בעיתון וכו'.
<ארז קמיניץ: בסופו של דבר מה שנבחר ככלל המחייב, שבלי קשר לשאלה, מי מונה כסגן ומי לא מונה כסגן, מה שיחייב זה שהמועצה תתכנס – וזה מה שקרה בבת ים – ותבחר ממלא מקום.
תמר זנדברג: אתה צודק, ואני תמכתי בהסדר הזה.
תמר זנדברג: אני רק אומרת שאנחנו נתנו כאן את הדעת ארוכות בוועדה, האם ההסדר הזה הוא מספק על-מנת לדאוג לכך שמהותית האדם ממלא המקום לא יהיה שלוחו של.
תמר זנדברג: מה שקרה בבת ים היה כתוצאה מקוניקטורה פוליטית, אבל הקוניקטורה הפוליטית הביאה לכך – הדברים פורסמו – שהיה ממלא מקום מיועד, שהיתה אמורה המועצה להצביע עליו לפי הקוניקטורה הפוליטית במועצה, ומפני שאותו מיועד, לפי עדותו, לא היה מוכן לכמה תנאים שהציבה בפניו הקואליציה של ראש העיר, ואמר: בתנאים האלה אני לא מוכן, כי זה הופך אותי לבובה, הוא הוחלף ברגע האחרון, והמועצה הצביע על ממונה אחר, שהוא כנראה, אז כנראה שההסדר שבחרנו הוא לא מספק.
זבולון כלפה: זה לא הנושא שלנו כרגע, השעיית ראשי עיר שהוגש נגדם כתב אישום והכול – דנו בזה באריכות פה בוועדה במספר ישיבות.
זבולון כלפה: במסגרת החוק לתכנון ובנייה אנחנו עסוקים לגבי נבחרי ציבור שחברים בוועדה, מה יהיה דינם, והבקשה היא להחיל עליהם את הכללים.
תמר זנדברג: זו אמור להיות אותה ועדה?
תמר זנדברג: תתכנס בכל מקרה של חבר מועצה שהוגש נגדו כתב אישום.
תמר זנדברג: הוא פונה לוועדה, והוועדה תתכנס פר חבר מועצה שהוגש נגדו כתב אישום.
<ארז קמיניץ: בהקשר הזה, אנחנו עוסקים כרגע בחוק התכנון והבנייה.
<ארז קמיניץ: אנחנו עוסקים במצבים שבהם הוגש כתב אישום, והיועץ המשפטי לממשלה או מי מטעמו מוצא לנכון לפנות לוועדה לבחינת השעיה, כי הוא חושב שכתב האישום שהוגש הוא מספיק חמור, מחייב השעיה מהחברות בוועדה לתכנון ובנייה, בין אם הוועדה המקומית ובין ועדת המשנה שלה.
<ארז קמיניץ: אני חייב לציין שבמהלך הזמן הקרוב נבחן התייחסות באופן קצת יותר כולל את המצבים של הגשות כתבי אישום גם ביחס לוועדות אחרות שבהם חבר חבר המועצה.
<ארז קמיניץ: כרגע אנחנו עוסקים רק בחוק התכנון והבנייה.
<ארז קמיניץ: כרגע אנחנו אומרים את האמירה הזאת ביחס לכתבי אישום הנוגעים לחברות בוועדת תכנון ובנייה ו-וועדת המשנה שלה.
<ארז קמיניץ: אנחנו אומרים את הדבר הזה גם ביחס לראש העיר.
<ארז קמיניץ: ראש העיר הוא גם חבר מועצה, יש לשים לב, ולא תמיד אנחנו נבקש על כתב אישום כזה או אחר, או היועץ המשפטי לא תמיד יבקש מהוועדה להשעותו, כי ייתכן שיש כתב אישום שנמצא ברמת חומרה מסוימת, היא לא מגיעה עד כדי צורך להגיש בקשה להשעותו, אבל היא כן מגיעה עד כדי צורך בבקשה להגיד, שהוא לא יהיה חבר ועדה מקומית או ועדת משנה שלה.
<ארז קמיניץ: למשל, ניקח מצב של עבירות תכנון ובנייה.
תמר זנדברג: עד עכשיו היו הוראות כאלה של היועץ המשפטי לממשלה?
<ארז קמיניץ: היו, אבל זה ספורדי.
תמר זנדברג: אצלנו בתל-אביב היה חבר מועצה שהוגש נגדו כתב אישום בענייני תכנון ובנייה, והיועצת המשפטית לוועדה מנעה ממנו.
<זמרת יהודה: ועדת המשנה היא שאלה של מינוי; אנחנו מדברים על הוועדה המקומית עצמה במליאתה.
תמר זנדברג: אני רק שואלת אם עד עכשיו היו הוראות של היועץ המשפטי לממשלה שיצאו לכל הוועדות, שנתנו- - -
זבולון כלפה: סליחה, די.
זבולון כלפה: רוני, בבקשה, תמשיכי בהקראה.
<רוני טיסר: סעיף 44.
<רוני טיסר: חבר מוסד תכנון מקומי שהוגש נגדו כתב אישום.
<רוני טיסר: בסעיף זה – "הוועדה לבחינת השעיה" – כמשמעותה בסעיף 19א לחוק הבחירה הישירה; "חבר מוסד תכנון מקומי" – חבר ועדה מקומית או ועדת משנה שלה שהוא חבר מועצה של רשות מקומית ואינו ראש רשות מקומית שהוגשה לגביו בקשה להשעיה לפי סעיף 19א לחוק הבחירה הישירה; "חוק הבחירה הישירה" – חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה-1975.
<רוני טיסר: (ב) הוגש כתב אישום נגד חבר מוסד תכנון מקומי במהלך כהונתו או תלוי ועומד נגד חבר מוסד תכנון מקומי כתב אישום שהוגש לפני תחילת כהונתו, בין שהעבירה נעברה בזמן שכיהן כחבר מוסד תכנון ובין לפני שהחל לכהן כחבר מוסד תכנון, רשאית הוועדה לבחינת השעיה, לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, ולאחר שנתנה לחבר מוסד התכנון המקומי הזדמנות להשמיע את טענותיו, להשעות את חבר מוסד התכנון המקומי מכהונתו במוסד התכנון המקומי, אם סברה כי מפאת חומרת האישומים המיוחסים לו בכתב האישום, אין הוא ראוי לכהן כחבר מוסד תכנון.
<רוני טיסר: (ג) החלטת הוועדה לבחינת השעיה לפי סעיף קטן (ב) תתקבל בתוך 45 ימים מיום שהוגשה לה בקשת היועץ המשפטי לממשלה, והוראות סעיף 19א(א) עד (ד), (ו) עד (ח), (י), (יב) ו-(יג) לחוק הבחירה הישירה יחולו לעניין זה, בשינויים המחוייבים.
זבולון כלפה: לגבי חבר שהגיע עם עבירה לפני, לא היה כדאי לחלק פה במציאות?
<תומר רוזנר: אם היועץ המשפטי לממשלה חושב שצריך להשעות אותו, הוא יפנה מייד.
<תומר רוזנר: פה ביקשה הממשלה להוסיף סמכות לשר הפנים, להאריך את המועד שקבוע פה של 45 ימים, לקבוע הוראות שמאריכות את המועד, אם יתברר שנוצר עומס רב על הוועדה.
<תומר רוזנר: אנחנו מקווים שמצב כזה לא יקרה.
זבולון כלפה: עצם הסעיף ירתיע את האנשים.
<תומר רוזנר: סעיף קטן (ד), שתכף נקרא, נועד להבהיר שלגבי מי שההסדר הזה לא חל עליו, כל החברים האחרים של מוסדות התכנון, יוסיף לחול הדין הקיים או ההנחיות הקיימות או ההוראות הקיימות - אם זה עובדי מדינה, יחול עליהם חוק המשמעת שמאפשר השעיה במצבים של חשדות לפלילים, אם זה מינויים של שרים - הנחיות היועץ המשפטי לממשלה לגבי דרך המינוי ואפשרות למנוע מינוי או לבטל מינוי.
<תומר רוזנר: סעיף זה אמור לעבור תיקון נוסח, אבל המהות שלו הוא מה שאמרתי.
<תומר רוזנר: אני מציע שיוקרא, ואם יהיה שינוי נוסח מהותי, נקריא אותו שוב.
<רוני טיסר: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין או הוראת מינהל לעניין חבר מוסד תכנון שהוגש נגדו כתב אישום או שהורשע בעבירה.
<תומר רוזנר: הנושא השני שבו היה ויכוח גדול בוועדה – נושא של ניגוד עניינים תדיר של חברי מוסד תכנון.
<תומר רוזנר: למעשה היום אין הסדר בחקיקה שמתייחס לנושא הזה.
<תומר רוזנר: יש הסדרים שמתייחסים לניגוד עניינים פרטני של חבר מוסד תכנון במקרה ספציפי, אם יש לו ניגוד עניינים אישי או מוסדי במקרה פרטני.
<תומר רוזנר: יש הסדרים בחוק התכנון והבנייה הקיים.
<תומר רוזנר: למעשה החוק לא התייחס למצבים של ניגוד עניינים תדיר, אלא הממשלה מבקשת כאן להסדיר את הנושא הזה.
<תומר רוזנר: נקריא את כל הסעיף, כי חלו בו שינויי ניסוח כאלו ואחרים, אבל זו המהות: כשאנחנו מדברים על חברי מוסדות תכנון, ההסדר שמדובר בו כאן הוא למעשה יחול על חברי מוסדות התכנון הנבחרים ולא אלה הממונים, שלגביהם ימשיך לחול אותו דין שאמרתי קודם, שיש הסדרים בדין הקיים והנחיות היועץ המשפטי לממשלה לגבי ניגוד עניינים שלהם.
<תומר רוזנר: לגבי הנבחרים שלגביהם אין הסדר כזה, יחול ההסדר שכאן.
<תומר רוזנר: ההסדר אומר שלפני תחילת הכהונה יגיש אותו חבר מוסד תכנון שנבחר, ימלא שאלון ניגוד עניינים כזה או אחר שיגובש.
זבולון כלפה: זה טיפה יוצר בעיה, אני חושב.
זבולון כלפה: ועדות מקומיות במגזר הכפרי, חבר קיבוץ, למשל – מועצה אזורית של קיבוצים בלבד, בעצם אף אחד מחברי המועצה לא יכול לכהן- - -
<תומר רוזנר: כפי שאמרתי, לפני תחילת הכהונה הוא מוסר שאלון של ניגוד עניינים, מוסר פרטים על העסקים שלו, על העיסוקים שלו וכו'.
<תומר רוזנר: בעצם היועץ המשפטי של מוסד התכנון צריך להחליט בתוך 21 יום, אם הוא לא יכול לכהן בשל ניגוד עניינים תדיר, או אפשר לעשות לו הסדר ניגוד עניינים, כמו שנאמר, כמו הדוגמה שניתנה כאן, אם הוא חבר קיבוץ, אז שהוא לא ידון בעניינים של הקיבוץ שלו, אבל בכל דבר אחר הוא יכול להמשיך לדון.
<תומר רוזנר: הוא מתחייב מראש שהוא לא ידון בעניינים של הקיבוץ שלו או בדברים שקשורים להם.
<תומר רוזנר: החידוש והשינוי המהותי הגדול פה הוא שאם היועץ המשפטי של מוסד התכנון, שהוא לא גורם נבחר, החליט שהנבחר מנוע באופן מוחלט מלשבת במוסד התכנון בגלל שיש לו ניגוד עניינים תדיר, הסיכום הוא שאותו חבר מוסד תכנון יוכל לפנות ליועץ המשפטי לממשלה או למי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיך לעניין הזה, ולבקש ממנו לבחון את הנושא הזה מחדש.
<תומר רוזנר: כיוון שאנחנו מדברים על נבחרי ציבור, רצינו והממשלה הסכימה, לאפשר סוג של ערר בפני ערכאה, במירכאות, "משפטית בכירה".
<תומר רוזנר: אנחנו מקווים שהיועץ המשפטי לממשלה ימנה לכך גורם בכיר, בין אם זה היועץ המשפטי של משרד הפנים או מישהו בכיר במשרד המשפטים.
<תומר רוזנר: לא נכנסנו למינוי הספציפי, אבל אנו מצפים שכך יהיה.
<תומר רוזנר: נקריא את כל הסעיף.
<רוני טיסר: ניגוד עניינים תדיר והסדר למניעתו.
<רוני טיסר: 44ג (א) לא יחל אדם לכהן כחבר במוסד תכנון ולא יכהן כחבר מוסד תכנון אם הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין חברותו או תפקידו במוסד התכנון לבין עניין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו (להלן – ניגוד עניינים תדיר); שר הפנים, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע נסיבות שיש בהן כדי להעמיד חבר מוסד תכנון במצב של ניגוד עניינים תדיר.
<רוני טיסר: (ב) מי שעומד להתחיל לכהן כחבר מוסד תכנון ימסור ליועץ המשפטי של מוסד התכנון (בסעיף זה – היועץ המשפטי) את המידע הדרוש לצורך בדיקת ניגוד עניינים, לפני תחילת כהונתו; בסעיף זה, "המידע הדרוש לצורך בדיקת ניגוד עניינים" – מידע בדבר עיסוקיו, תפקידיו וענייניו האישיים, שלו או של קרובו, העלולים לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים.
<רוני טיסר: (ג) חבר מוסד תכנון ימסור ליועץ המשפטי דיווח על כל שינוי שחל במידע הדרוש לצורך בדיקת ניגוד עניינים שמסר לפי הוראות סעיף קטן (א), מיד כשנודע לו על השינוי כאמור.
<רוני טיסר: (ד) היועץ המשפטי יקבע, בתוך 21 ימים ממועד קבלת המידע הדרוש לצורך בדיקת ניגוד עניינים, אם מתקיים ניגוד עניינים תדיר במי שעומד להתחיל לכהן כחבר מוסד תכנון או בחבר מוסד תכנון, לפי העניין; היועץ המשפטי ימסור את חוות דעתו בלא דיחוי למי שחוות הדעת ניתנה לגביו וכן ליושב ראש אותו מוסד תכנון.
<רוני טיסר: (ה)(1) קבע היועץ המשפטי כי מתקיים באדם ניגוד עניינים תדיר – לא יחל לכהן כחבר מוסד תכנון או יחדל מכהונתו, לפי העניין.
<רוני טיסר: (2) אדם שניתנה לגביו החלטה לפי פיסקה (1) הרואה עצמו נפגע מהחלטת היועץ המשפטי של מוסד התכנון רשאי לפנות ליועץ המשפטי לממשלה או למי שהוסמך על ידיו לעניין זה, בבקשה לבחון את החלטת היועץ המשפטי של מוסד התכנון; היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוסמך על ידיו כאמור רשאי, בתוך 21 יום מיום הפניה אליו ולאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות להביא בפניו את טענותיו, לאשר את ההחלטה, לבטלה או לשנותה.
<תומר רוזנר: כאן ביקשה הממשלה לשנות מ-21 יום ל-30.
<ארז קמיניץ: מ-45, אבל לא הסכמת.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים לוועדה לקבל 30.
<זמרת יהודה: הכוונה, רק מי שנפסל.
<זמרת יהודה: רק פסילה.
זבולון כלפה: ניתן על זה תגובה בסוף הישיבה, לפי ההתנהגות של כל הצדדים.
זבולון כלפה: נשמור את זה כקלף קטן.
<רוני טיסר: (ו) קבע היועץ המשפטי כי חבר מוסד תכנון או העומד להתחיל לכהן כחבר מוסד תכנון, עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים שאינו ניגוד עניינים תדיר, יקבע הסדר למניעת ניגוד עניינים שלפיו יפעל אותו אדם, או יורה על עריכת שינויים בהסדר למניעת ניגוד עניינים שנקבע בעבר; הודיע מי שנקבע לגביו הסדר למניעת ניגוד עניינים על הסכמתו להסדר, רשאי הוא להתחיל לכהן כחבר מוסד התכנון, ואם הוא מכהן כחבר מוסד התכנון – ימשיך בכהונתו, הכול בכפוף לתחולת ההסדר; לא הודיע אותו אדם על הסכמתו להסדר – לא יתחיל לכהן, ואם הוא מכהן – יחדל מכהונתו.
תמר זנדברג: זה מדובר רק על הנבחרים?
תמר זנדברג: הממונים – יש להם הסדר ניגוד עניינים לפני המינוי?
<רוני טיסר: יש סעיף קטן (ח), שבו אומרים שחבר מוסד תכנון זה לגבי- - -
<זמרת יהודה: כל חבר שהוא מינוי זר, לפי הנחיות היועץ המשפטי של הממשלה, עובר בדיקה של משרד הפנים.
<זמרת יהודה: אנחנו ובדקים את כולם, או, ככל שמדובר בנציגי שרים אחרים, הם עוברים על-ידי היועצים המשפטיים שלהם.
<זמרת יהודה: זה הכללים שחלים גם היום, לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
תמר זנדברג: זה אותם כללים שחלים על כל מינוי?
<זמרת יהודה: כמו כל ועדה.
<זמרת יהודה: כל מינוי של שר חייב לעבור בדיקת ניגוד עניינים, לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
<זמרת יהודה: בגלל שאנחנו עושים הסדר למי שכבר מכהן מתוקף תפקידו, וזה פוגע בנבחר ולא בממונה, רמת הדרישות פה היא יותר גבוהה.
תמר זנדברג: זה מעוגן בחוק?
<זמרת יהודה: גם בהנחיות של היועץ המשפטי לממשלה, שלא ניתן למנות עד שלא עבר בדיקה.
<תומר רוזנר: לעתים יש בחקיקה מסוימת הוראות.
<תומר רוזנר: למשל, בחוק בנק ישראל כתוב שלא ימונה למועצת בנק ישראל מי שיש לו ניגוד עניינים תדיר – מינויים שהממשלה עושה- - - יש מקרים שזה כתוב, יש מקרים שלא.
תמר זנדברג: בעצם אנחנו מחילים פה כללים, ובצדק, על אנשים שהם נבחרי ציבור.
תמר זנדברג: כלומר המנדט שלהם הוא דמוקרטי, חזק מאוד.
תמר זנדברג: כדי להגביל אותם אנחנו צריכים בשום שכל, וטוב שכך, ועושים את זה.
תמר זנדברג: מצד שני, החברים הממונים הם, כמובן, כפופים להוראות הרגילות ולתקנות שירות המדינה וכל הדברים האלה, אבל עבורם ניגוד עניינים הרבה פעמים לפעמים מציב אפילו במצב יותר בעייתי.
תמר זנדברג: הם לא חשופים לעין הציבורית.
תמר זנדברג: הציבור לא בחר בהם.
<זמרת יהודה: אנחנו מחמירים אתם יותר.
<ארז קמיניץ: הם יותר מחמירים, הם כפופים לתקשי"ר.
<ארז קמיניץ: יש עבירות משמעת.
<ארז קמיניץ: אני לא חושב שכדאי בחוק להתייחס לדברים האלה, אלא אם כן עושים הסדרה כוללת בכלל לכל המינויים בשירות הדמינה.
<ארז קמיניץ: הם גם לא ייכנסו לתפקיד עד שיהיה יועץ משפטי שייתן סטמפה, ויגיד: זה בסדר.
<ארז קמיניץ: הם נבדקים מעת לעת.
<ארז קמיניץ: ההסדר הרבה יותר קטגורי ממה שכתוב פה.
<ארז קמיניץ: נכון שהוא לא כתוב בחקיקה ראשית, אבל הוא הרבה יותר קטגורי, וחולשים עליו שורה ארוכה של דינים, לרבות דיני משמעת, לרבות הוראות תקשי"ר, לרבות הוראות היועץ המשפטי לממשלה.
<ארז קמיניץ: אם רוצים לעשות חקיקה אמתית, צריך לאסוף את כל מקורות המידע האלה, ולייצר אמירות מאוד ברורות, כי ודאי לא נרצה למעט ממה שיש היום לגבי ניגודי עניינים.
<זמרת יהודה: אפשר להכניס את הסעיף שתומר הכניס בכתב אישום, שאין בכך כדי לגרוע מהוראות נוהל על-פי כל דין.
<תומר רוזנר: הוספנו.
זבולון כלפה: נמשיך.
<רוני טיסר: (ז) המגבלות שהוטלו על חבר במוסד תכנון לפי הסדר למניעת ניגוד עניינים שנקבעו לפי סעיף קטן (ו), ככל שהוטלו, וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור בדרך שיקבע שר הפנים, ובלבד שלא יועמדו לעיון הציבור פרטים שאין למוסרם לפי חוק חופש המידע.
<רוני טיסר: (ח) בסעיף זה – "חבר מוסד תכנון" – למעט שר, עובד המדינה או חבר מוסד תכנון המכהן מכוח מינוי; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין או הוראת מינהל החלים על חבר מוסד תכנון שסעיף זה אינו חל עליו לעניין ניגוד עניינים כאמור בסעיף זה.
<תומר רוזנר: גם הסעיף הזה ביקשו נציגי הממשלה לטייב את הניסוח בהמשך, אבל העיקרון הוא כפי שסיכמנו.
<תומר רוזנר: כמו שאמר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, יש מגוון רחב של הסדרים בנושא של ניגודי עניינים.
<תומר רוזנר: יש פה מגוון רחב.
<תומר רוזנר: זו שאלה לא פשוטה.
<תומר רוזנר: לפעמים זה מינוי של עובד מדינה.
<תומר רוזנר: לעובד מדינה יש הסדרים שחלים עליו – התקשי"ר וחוק המשמעת.
תמר זנדברג: השאלה, אם עצם מינויו של עובד מדינה, שעבר את התקשי"ר ואת כל הסדרי ניגוד עניינים מתוקף תפקידו האחר, עכשיו הוא ממונה כחבר מוסד תכנון, כלומר עכשיו הרחבנו את זה.
<כרמית יוליס: בגלל שהוא עובד מדינה, לא אומר שהוא לא ייבדק שוב, כשהוא ירצה להתמנות כחבר מוסד.
תמר זנדברג: הוא ממלא שוב אפרופו התפקיד הזה?
תמר זנדברג: אם, למשל, אשתו היא קבלנית שמקדמת תוכניות בנייה- - -
<כרמית יוליס: לא רק שנבדק ניגוד העניינים האישי שלו אלא גם התפקיד שבו הוא מכהן אל מול החברות במוסד תכנון.
<זמרת יהודה: בנוסף, גם אלה שלא עוברים ועדה לבדיקת מינויים, עוברים הסדר, ואז צריך לפרט את הנכסים, מה קרובי המשפחה עושים, האם יש ניגודי עניינים.
תמר זנדברג: בכל מינוי חדש של עובד מדינה שמקבל סמכות נוספת הוא עובר את זה?
<ארז קמיניץ: עובדי מדינה כרגיל, אם הם עושים עבודה כללית - ככלל, נניח שהם התקבלו לעבודה, לא כולם עוברים הסדרי ניגוד עניינים, אבל כל מינוי לתפקיד מחייב בחינה של ניגוד העניינים אפשרי.
<ארז קמיניץ: יש טפסים שממלאים.
<ארז קמיניץ: יש הוראות שלמות.
<תומר רוזנר: ההסדרים מאוד מגוונים.
<תומר רוזנר: אם זה מינוי של שר הפנים, בודק אותו היועץ המשפטי של המשרד.
<תומר רוזנר: אם זה מינוי של שר אחר, היועץ המשפטי של אותו משרד בודק אותו.
<תומר רוזנר: יש גם מצבים שאותו גורם ממונה לפי המלצה של איזה גוף – למשל, המהנדסים.
<תומר רוזנר: אז הבדיקה היא שונה, כי נותנים משקל להמלצה הזאת.
<ארז קמיניץ: יש מוסדות שאליהם צריך בדיקה, כמו המועצה הארצית, שצריך בדיקה של הוועדה לבחינת מינויים.
<זמרת יהודה: הנבחרים עד היום, מאחר שהתמנו מעצם בחירתם, הם לא עברו בדיקה כזו.
<זמרת יהודה: היה דוח מבקר המדינה משנת 2009, אמרנו שאין לנו סמכות בהיעדר הסמכה בחוק לבדוק, כי אני לא יכול להעביר מכהונה, לכן צריך הסדר בחקיקה.
<ארז קמיניץ: שתי הערות קטנות לסעיף.
<ארז קמיניץ: בסעיף קטן (ד), הוא לא רק בודק אם יש ניגוד עניינים תדיר.
<ארז קמיניץ: הוא בודק בכלל את ניגוד העניינים.
<ארז קמיניץ: אם הוא מוצא שהוא תדיר, יש בעיה.
<ארז קמיניץ: אם הוא לא מוצא שהוא תדיר, צריך לעשות הסדר ניגוד עניינים.
<ארז קמיניץ: זה לא כתוב לדעתי בסעיף.
<ארז קמיניץ: דבר שני – אם יהיה צורך, נגיד ביום שלישי.
<ארז קמיניץ: נדבר על זה בינינו.
<תומר רוזנר: עלתה הערה בוועדה, כדי לייעל את ההליכים ולהבטיח את המינויים שנעשים בעקבות המלצות של גופים, נוצר מצב בשנים האחרונות שבשל גורמים שונים הארגונים המייצגים לא מצליחים להמליץ על מומלציהם לשר, ובעצם התפקיד נשאר לא מאויש.
<תומר רוזנר: המחוקק רצה שיהיה נציג מקצועי, ולכן עשינו פה הסדר שמאפשר לשר, אם הוא לא מקבל המלצה של הארגונים המייצגים, למנות מי שמתקיימים בו התנאים, כי באיזון שבין הרצון לקבל המלצה של הגופים המייצגים לבין הרצון שיהיה איש מקצועי בוועדה, שמייצג את האינטרס המקצועי, חשוב להעדיף את האינטרס השני.
<תומר רוזנר: לכן ההסדר הוא שאם הארגונים המייעצים לא נתנו המלצתם תוך 90 יום, השר יוכל למנות את הנציג המקצועי.
<תומר רוזנר: הממשלה ביקשה לשנות פה את המועדים.
<תומר רוזנר: מופיע פה 90 ועוד 30.
<תומר רוזנר: הממשלה ביקשה 60 ועוד 30.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שזה בסדר.
תמר זנדברג: על אילו ארגונים זה חל?
<תומר רוזנר: ארגוני המהנדסים והאדריכלים - אל"ף, כי שם היתה הבעיה.
<תומר רוזנר: נכון שהיה מתבקש שזה יחול גם על ארגונים אחרים, אבל זה לא נושא שעלה לדיון.
<תומר רוזנר: כרגע הארגונים שמייעצים לשרים במינויים ברוב המקרים זה ארגוני המהנדסים והאדריכלים, שעליהם אנחנו מדברים כאן.
<תומר רוזנר: יש המלצות שונות של ארגון הגג של ארגוני הסביבה, יש המלצות של ארגוני הנשים.
תמר זנדברג: זה ממש לתת לחתול לשמור על השמנת.
תמר זנדברג: אתה רוצה לבקש מהשר למנות את אלה שאמורים לפקח על ההחלטות שלו?
<תומר רוזנר: חברי מוסד התכנון.
<תומר רוזנר: יש לנו חבר בוועדה המחוזית, שהוא נציג הארגונים המקצועיים.
<תומר רוזנר: בפועל בשל גורמים שונים, שלא ניכנס אליהם כרגע, הארגונים לא מצליחים להמליץ על מישהו, ואז אין מינוי, אין בכלל נציג.
<תומר רוזנר: זה מצב פחות טוב מאשר שיהיה מינוי- - -
תמר זנדברג: אז זה לא בטוח.
<זמרת יהודה: יש תנאי סף לנציגים.
<זמרת יהודה: הנציג צריך להיות מהנדס, אדריכל או מתכנן ערים.
תמר זנדברג: אני לא בקיאה.
תמר זנדברג: אני יכולה לומר לכם לגבי ארגוני הסביבה, שהמטרה של הוספת הנציג – אז אני לא מכירה את זה.
תמר זנדברג: אם המטרה שיהיה נוכח עוד מהנדס או אדריכל, ולא עלול להיווצר, למשל, אם ניקח את הדוגמה מעולם הסביבה, אם ניתן לשר למנות במקום הנציגים, מה שקיבלנו זה עוד אצבע לאינטרס ההפוך ממה שהם היו אמורים לייצג.
תמר זנדברג: אם כאן זה לא המקרה- - -
<תומר רוזנר: אנחנו מניחים שכאן אין ניגוד מובהק.
<תומר רוזנר: זה נציג מקצועי באמת.
<תומר רוזנר: כנראה, זו התשובה לשאלה, למה לא הוצע דברים אחרים.
<תומר רוזנר: כנראה, כאן היתה כוונה לנציג מקצועי שמפעיל שיקול דעת מקצועי, של מהנדס או אדריכל, שבדרך שכלל שיקול מקצועי פרופר.
<ארז קמיניץ: זה גם סוג של סנקציה.
<ארז קמיניץ: אם מבין הגוף שאם הוא לא יבחר תוך- - -
תמר זנדברג: המטרה פה היא לשרת את האינטרס הציבורי; לא לתת עונש לגוף.
<בינת שוורץ: השר לא מייצג את האינטרס הציבורי?
תמר זנדברג: אם כך, אפשר לתת לשר להחליט לבד ולאשר תוכניות לבד, אם רק הוא מייצג את האינטרס הציבורי.
תמר זנדברג: יש כל מיני אינטרסים ציבוריים, לכן יש ועדה.
תמר זנדברג: הם מתכנסים סביב שולחן, ואם אחד חסר, לא הגיוני לתת שיקול דעתו לגורם אחר, שהוא גם מיוצג בוועדה.
זבולון כלפה: מדברים פה שאותו ארגון, יש לו 90 יום כדי לקבל החלטה.
זבולון כלפה: לא קיבל החלטה – עדיף שהוועדה תתכנס בלי הנציג של אותו ארגון?
תמר זנדברג: יש פה מישהו מהאיגודים הרלוונטיים - מהנדסים, אדריכלים?
תמר זנדברג: יכולים לומר לנו אם זה הסדר סביר?
תמר זנדברג: אם זה היה נציג ארגוני הסביבה, הייתי אומרת לכם בוודאות שזה לא סביר.
<בינת שוורץ: בנוסח של הממשלה זה לא היה.
תמר זנדברג: אני לא באה אליכם בטענות.
תמר זנדברג: אני מעלה שאלה.
<תומר רוזנר: הסיבה שזה עלה לדיון, אם אני מנסה לשחזר, היתה שאחד הנציגים שצריך למנות כאן כאמצעי בקרה על הוועדות המקומיות הוא נציג הוועדה המייעצת, שהוא נציג הארגונים המקצועיים.