GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דוד קוכמן: מצד שני, כל פעם, למרות שההתיישבות אף פעם לא אמרה לא כשהיו צרכים של המדינה, וכל מה שנאמר כאן זה שקר וזה לא עובדות, כי במעשה, כשהיו צריכים שטחים בכל מקום ומקום, ההתיישבות נתנה את הקרקעות, אבל כאן בהצעת החוק הזאת אני מתבייש להגיד – זה פעם ראשונה שאני רואה שאנחנו הופכים להיות עבריינים, שאנחנו יכולים גם על-פי הצעת החוק הזאת להיות - -
<קריאה: פולשים.
<דוד קוכמן: - - להיות לא רק פולשים; להיכנס שנתיים לכלא אם אנחנו לא נסכים.
<דוד קוכמן: אני פשוט לא מאמין שאנחנו במדינה יהודית אזרחית שבה בהצעת חוק של מדינת ישראל זה מה שמציעים.
<דוד קוכמן: זה פשוט מביש אותי כאזרח במדינת ישראל שמציעי החוק, זה מה שהם מציעים, כי היה אפשר לעשות את זה אחרת.
<דוד קוכמן: אף אחד ממציעי החוק, דרך אגב, עד לרגע זה לא בא לדבר עם ההתיישבות.
<דוד קוכמן: לא בא לדבר עם ההתיישבות ולהגיד להם: יש צרכים, בואו נשב ביחד, נראה מה אפשר לעשות.
<דוד קוכמן: בחיים זה לא קרה בעבר שישבו אתנו ולא אמרנו, בואו נראה מה אפשר לעשות, ולמרות שמה שנאמר על-ידי חבריי, הם גם צודקים, יש המון המון קרקע עם תוכניות קיימות שאפשר ליישם בהן פתרונות, גם בהתיישבות עצמה, דרך אגב.
<דוד קוכמן: יש פתרונות של יחידות דיור שתקועות בגלל בעיות אחרות.
מירי רגב: אז תביא.
מירי רגב: תביא אותן.
מירי רגב: תביא את אותן יחידות דיור.
מירי רגב: לאחר מכן, אחרון הדוברים, חבר הכנסת דוד אזולאי.
מירי רגב: מבחינת רשימת הדוברים - דב חנין, אשר יעקב יהיו בדיון הבא מבחינת חברי הכנסת, עם נחמן שי, זבולון קלפה וטלב.
יעקב אשר: אבל הכותרת של הדיון הייתה עם שר האוצר.
יעקב אשר: אולי אפשר לבקש משר האוצר?
מירי רגב: השר יצא ב-11:15.
מירי רגב: אם היית מגיע בזמן, הוא היה פה.
יעקב אשר: אני לא מדבר רק על עצמי.
יעקב אשר: הייתי בוועדה אחרת חשובה.
מירי רגב: סליחה, אני מבינה.
מירי רגב: השר היה בתחילת הדיון.
מירי רגב: מבחינת הארגונים שנרשמו - אמיר כהן, המטה לתכנון אחראי.
מירי רגב: הוא היחידי שעדיין לא דיבר והוא הראשון שידבר מחר.
מירי רגב: אני אקרא את זה בצורה מסודרת בסיום הדיון וראש אגף התקציבים יענה מחר על כל התמונה.
מירי רגב: חבר הכנסת אייכלר, בבקשה, שלוש דקות.
ישראל אייכלר: תודה, היושבת-ראש, אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו.
ישראל אייכלר: אני חושב שהרב וקנין הביא את האמת הפשוטה על מצב הדיור.
ישראל אייכלר: הוא אומר דבר פשוט – לטענתו, גם יש מספיק דירות אם רוצים לבנות 50,000 דירות – אני לא כל כך יודע את זה, אבל בצד השני הוא צודק במאה אחוז שכל זמן שמחיר הדיור מורכב מיותר מ-50% כסף שהאוצר לוקח מן האזרח על כל דירה, לא יהיה פתרון.
ישראל אייכלר: ואם האוצר בא – אני בכלל שאלתי, מה פתאום האוצר בא עם הצעה לדיור?
ישראל אייכלר: למה לא בא משרד השיכון מלכתחילה, למה לא משרד השיכון - -
בועז טופורובסקי: קבינט הדיור.
ישראל אייכלר: - - או משרד הפנים, למה הם לא באים לעשות?
ישראל אייכלר: ולמעשה, אני יודע כבר שנים שהבעיות במינהל התכנון במשרד הפנים, הזמן שלוקח להם הוא המון זמן.
ישראל אייכלר: כל מה שאמר פה שר האוצר ואמר אמיר לגבי זמן, שלוקח עשר שנים, חמש שנים, זה זוועה, זו שערורייה וזה גורם לייקור הדיורת וזה גורם לכך שאלפי אנשים, אין להם דירות.
ישראל אייכלר: אבל הפתרון הוא שמשרד האוצר, דרך מינהל מקרקעי ישראל, יסיר את ידו מן העושק, שוד הקרקעות של מחירי הקרקעות.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים וחייבים לחזור על האמת הפשוטה – הקרקעות האלה, למה הן נמצאות בידי המדינה?
ישראל אייכלר: כדי לספק לאזרחי ישראל קורת גג ולתת לחקלאים מקום שיוכלו לגדל חקלאות.
ישראל אייכלר: זה לא משאב כדי להעשיר את האוצר ולהרעיב ולרושש את האזרחים.
ישראל אייכלר: מאז שהתחיל מינהל מקרקעי ישראל במכרזים לפי המרבה במחיר, הוא מעל בתפקידו הלאומי בארץ הזאת, האזרחי.
ישראל אייכלר: המדינה צריכה לומר: קרקעות המינהל לאנשים שצריכים דיור – זוגות צעירים, אנשים בני משפחות ואנשים חסרי דיור – צריכות להיות בחינם.
ישראל אייכלר: כך היה במשך עשרות שנים.
ישראל אייכלר: 50 שנה מדינת ישראל בנתה דירות על קרקעות מינהל בלי כסף.
ישראל אייכלר: אחר כך לקחו קצת כסף, אחר כך היו מחירים שהמינהל קבע – באזור זה הוא קבע מחיר כזה, באזור ביקוש הוא קבע – היום נותנים לקבלנים, למאכערים ולכל הסוחרים את הקרקעות ואז באופן בסיסי הקרקע מתחילה להיות כל כך יקרה.
ישראל אייכלר: אתם מייקרים את הדירות, מה אתם מספרים לנו סיפורים שאתם באים להוזיל את הדירות?
ישראל אייכלר: הוא הדבר לגבי מסים והוא הדבר לגבי סיוע של משרד השיכון.
ישראל אייכלר: אני מספר תמיד – לפני 40 שנה, כשמפא"י הייתה פה, כל אזרח קיבל 50% מהעלות של הדירה משכנתה, לא צמודה, והוא היה יכול לגור.
ישראל אייכלר: אז אני שואל: אתם רוצים לעזור?
ישראל אייכלר: אתם רוצים לעשות Public Relations.
ישראל אייכלר: כל הצעת החוק הזאת, אני בעד כל דבר שיסיר את הביורוקרטיה.
ישראל אייכלר: אני הייתי בעד הווד"לים, בעד הוול"לים, למרות שחברים אחרים התנגדו, כי אמרתי צריך לשבור את הביורוקרטיה.
ישראל אייכלר: המערכת הזאת יוצרת מערכת ביורוקרטית נוספת, ולא עוזרת לנו כלום לגבי הבעיות שהעליתי בעניין הורדת מחיר הדירות, וכשיהיו מחירי דירות זולים, גם יהיה דיור בר השגה ודיור ציבורי.
ישראל אייכלר: משפט אחרון, גברתי היושבת-ראש, לגבי פיצול דירות.
ישראל אייכלר: אני השבוע העליתי בכנסת חוק לפיצול דירות, ולא בפעם הראשונה.
ישראל אייכלר: אם האוצר היה כן עם עצמו והיה רוצה להוריד את מחירי השכירות, היה מאפשר לאנשים שיש להם יותר מ-100 מ"ר לפצל את הדירה, בלי ביורוקרטיה, ולהשכיר את זה לזוג צעיר.
ישראל אייכלר: זה היה מוציא עשרות אלפי דירות לשוק ההשכרה והיה מוריד את כל מחירי השכירות, ומונע את הצעקה.
ישראל אייכלר: הממשלה התנגדה לדבר הזה – בגלל ביורוקרטיה.
ישראל אייכלר: ולכן אני אומר, החוק הזה הוא הונאה, החוק הזה בא למען Public Relations, למען יחסי ציבור למשרד האוצר, ולא לפתור את בעיית הדיור.
מירי רגב: אחרון הדוברים, חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.
דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אני מבין שכולנו מודאגים ודואגים ממצב הדיור במדינת ישראל, ובהחלט זה ברור שגם הממשלה מודאגת מכך, היא לחוצה מאוד, ואנחנו פה שומעים חדשות לבקרים כל מיני תוכניות בכל מיני תחומים, ותכלס, פתרונות אין.
דוד אזולאי: בקדנציה הקודמת, ועדת הפנים קיימה דיון על רפורמה בתכנון ובנייה, עכשיו אנחנו חוזרים על זה בווריאציה אחרת.
דוד אזולאי: אחד הדברים שאמרתי אז, ואני חוזר עליו ואני מציע לאנשי האוצר, כי זה תלוי בכם – שמעתי את דברי הפתיח של נציג משרד האוצר כאן, מר אמיר לוי.
דוד אזולאי: שמעתי את הדברים והוא אמר: עשר שנים ממוצע עד שיוצאים לשטח ומתחילים לבנות, וזה נכון.
דוד אזולאי: לצערי הרב, זה נכון.
דוד אזולאי: יש פתרון קל שאפשר לעשות מחר בבוקר, להגדיל את התקנים בוועדות המחוזיות באנשי מקצוע, 50 תקנים – 50 תקנים מקצועיים בוועדות.
<דוד קוכמן: נכון.
דוד אזולאי: אדוני, אתה משחרר לא חסם, אתה משחרר פתח אדיר.
<דוד קוכמן: צודק.
דוד אזולאי: את זה כבר אמרתי בקדנציה הקודמת, אבל עם מי תדבר?
דוד אזולאי: יש הזדמנות להכניס כסף, לשחוט ולסחוט את האזרחים, אז עושים את זה, אין שום בעיה.
דוד אזולאי: ותאמין לי, אדוני, מחר בבוקר תפשיר 50 תקנים ותראה מה קורה בוועדות התכנון והבנייה המחוזיות.
דוד אזולאי: זו אחת הבעיות הקשות.
דוד אזולאי: דבר נוסף, משכנתאות שפעם היו נותנים לזוגות צעירים ולמחוסרי דיור, בתנאים יוצאים מן הכלל – חלקן עומדות, בריבית נמוכה – זה עומד היום כאבן שאין לה הופכין בבנקים.
דוד אזולאי: הציבור לא לוקח את המשכנתאות האלה.
דוד אזולאי: את יודעת למה, גברתי היושבת-ראש?
דוד אזולאי: מפני שהוא הולך לבנק, הוא מקבל הלוואה בתנאים הרבה יותר טובים מאשר הוא יכול לקחת.
דוד אזולאי: בידכם הדבר הזה.
דוד אזולאי: דבר שלישי ונוסף – עבדכם הנאמן, הגשתי הצעת חוק, הצעת חוק מאוד פשוטה, לא עולה לאוצר שקל.
דוד אזולאי: הצעת החוק שלי אומרת – כל קבלן שבונה, יתחייב לתת 10% מהדירות שהוא בונה לטובת אותם מחוסרי דיור, ובתמורה, כשהוא משלם על הקרקע, יקבל - - -
מירי רגב: זכויות בנייה.
דוד אזולאי: זכויות בנייה ופטור מאותו תשלום.
דוד אזולאי: מה המדינה הוציאה על זה?
דוד אזולאי: כלום.
דוד אזולאי: רק תיתנו, תעשו.
ישראל אייכלר: תן לו עוד שתי קומות.
מירי רגב: צריך להביא את כל הרעיונות האלה לקבינט הדיור הלאומי.
דוד אזולאי: אני אמרתי את הדברים האלה, ולהגיד לך את האמת – אני אומר את זה בשביל הפרוטוקול.
דוד אזולאי: לצערי הרב, יש אטימות, הדברים האלה נאמרו גם בקדנציה הקודמת.
דוד אזולאי: שאף אחד לא יבוא ויגיד שלא אמרתי את זה על חבריי.
דוד אזולאי: גם לחבריי אמרתי את זה, גם כששר הפנים שלנו היה שם אמרתי את זה, שר הבינוי והשיכון שלנו היה שם, אמרתי את הדברים האלה.
דוד אזולאי: רבותי, מה יותר פשוט לבוא היום – כמה מע"מ אנחנו משלמים, תזכירו לי?
<קריאה: 18%.
דוד אזולאי: 18%.
מירי רגב: זו הצעת החוק שלנו.
דוד אזולאי: כמה זה 18% ממיליון שקל?
דוד אזולאי: כולנו יודעים.
דוד אזולאי: והנה לך, בפעולה פשוטה ביותר, הורדת 18% מערך הדירה.
דוד אזולאי: ריבונו של עולם, איזה אטימות לב.
דוד אזולאי: זה תלוי בכם.
דוד אזולאי: תפסיקו עם התוכניות האלה.
דוד אזולאי: תפסיקו עם הדברים האלה.
דוד אזולאי: אני מעריך את זה – שלא תחשוב שאני מזלזל – אני מכבד את היוזמה, באמת טוב עושים, אבל בתכלס, חבר הכנסת טופורוביץ' - - -
בועז טופורובסקי: טופורובסקי.
בועז טופורובסקי: זה אזור אחר באירופה בכלל.
דוד אזולאי: אני אומר – עם כל הכבוד לתוכניות האלה, מחר בבוקר הבן שלך והבן שלי צריכים לקנות דירה.
דוד אזולאי: מסוגלים לקנות דירה בתוכנית הזאת?
בועז טופורובסקי: גם אני צריך לקנות דירה.
דוד אזולאי: אני אומר לך, לא.
מירי רגב: קודם כול, אני רוצה להגיד שבשונה מחברי הכנסת הסקפטים, אני חושבת שהתוכנית הזאת בהחלט יכולה להיות תוכנית טובה.
מירי רגב: אני חושבת שהמטרה כאן היא מטרה להרחיב את היצע הדירות, ובסופו של דבר להוריד את מחירי הדיור.
מירי רגב: התוכנית הזאת, החוק כפי שהוגש לכאן, הוא לא מושלם.
מירי רגב: הוא זקוק להרבה מאוד תוספות, ולכן אמרתי, ואני מתכוונת לעמוד בזה – החוק הזה לא יבוא להצבעה אם לא יהיו בו ההיבטים החברתיים, קרי דיור ציבורי ודיור בר השגה, בדגש על השכרה לטווח ארוך במחיר מפוקח, עם כל השאלות ששאלנו, ועליהן נקבל תשובות במהלך החוקים ובמהלך הסעיפים הרלוונטיים של כל חוק.
מירי רגב: אנחנו נמשיך את הדיונים מחר.
מירי רגב: אני מבקשת שבינת שוורץ תגיע מחר כדי לתת תשובות לגורמים שביקשו.
מירי רגב: מחר ימשיכו לדבר חברי הכנסת לפי הסדר הבא: נחמן שי, זבולון קלפה, טלב, דב חנין ויעקב אשר.
מירי רגב: מבחינת הגורמים האזרחיים: עומר כהן וקסלר שמואל, אלה שנרשמו.
מירי רגב: מי שיירשם בתחילת הדיון, יוכל גם הוא לדבר.
מירי רגב: מבחינתי מחר, דנה – או השר יגיע או ראש אגף התקציבים.
מירי רגב: זה המשך רצוף של הדיון היום, זה אומר שמיעת התייחסויות כלליות לגבי החוק.
מירי רגב: בחוק עצמו יהיה גורם בכיר אחר, שאנחנו נסכם עליו.
מירי רגב: לא ביקשתי שהשר יהיה בכל דיון, אבל בוודאי מחר - -
<אמיר לוי: אני מחר אשתדל להגיע.
מירי רגב: - - ראש אגף התקציבים חייב להיות, להשמיע ולשמוע את עמדת חברי הכנסת.
מירי רגב: אני מבקשת גם לבדוק מתי שר השיכון יוכל להיות חלק מהדיון הזה, בהיבט כמובן שיוכל להתייחס לטובתו, ומתי שר האוצר יוכל להיות גם הוא חלק נוסף בדיונים.
מירי רגב: אתם צריכים לבוא עם תשובה לגבי כמה דירות בדיור הציבורי נבנו.
מירי רגב: יכול להיות שזה יהיה למחר או יכול להיות שזה יהיה למועד ששר השיכון יגיע, נחליט על זה, אבל בכל מקרה צריכה להיות תשובה על זה בוועדה.
מירי רגב: מי שרוצה להתייחס לחוקים עצמם, לסעיפי החוק עצמו, נא להירשם בוועדה.
מירי רגב: אנחנו נודיע עד יום רביעי מתי הדיון הבא ואיזה סעיפי חוק, אנחנו נדון עליהם במהלך הישיבה.
מירי רגב: אני מודה לכולם.
דוד אזולאי: אני רק מציע לגברתי היושבת-ראש לקדם את הדיונים מהר לפני שהשרים יתחלפו בממשלה.
דוד אזולאי: אחר כך נתחיל הכול מחדש.
זבולון כלפה: בוקר טוב, סליחה על האיחור.
זבולון כלפה: שלום לאנשי משרד הפנים, שלום לאנשי משרד המשפטים.
זבולון כלפה: אנחנו נקיים ישיבה ברצף עד השעה 13:00 בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102).
<תומר רוזנר: בעקבות הישיבות הרבות שקיימנו בוועדה וההערות הרבות שהתקבלו גם מהציבור וגם מגורמים אחרים, התקיימו ישיבות בין משרדי הממשלה לצוות הוועדה, בין יושבת-ראש הוועדה לשרים הנוגעים בדבר.
<תומר רוזנר: בעקבות ההערות האלו מוצעים כרגע סיכומים שמביאים לידי ביטוי את אותן הערות שהתקבלו על דעת הממשלה מתוך אלה שהוועדה הציעה ומעירים אחרים הציעו במהלך הישיבות.
<תומר רוזנר: הם מוסכמים על יושבת-ראש הוועדה וצוות הוועדה.
<תומר רוזנר: אנחנו רוצים להציג אותם בפניכם.
<תומר רוזנר: אנחנו נדבר, לפי מה שאני מבין, אדוני היושב-ראש, על הנושאים שבפרק הרישוי, מה שמכונה הבקרה, בישיבה של הבוקר.
<תומר רוזנר: בישיבה של אחר הצהריים נדבר על שני הפרקים האחרים, הפרק שהתחלנו לדבר עליו ביום ראשון, שזה פרק התכנון, והפרק של דיור בר השגה שהוצג גם הוא ביום ראשון.
<תומר רוזנר: החומר שמונח בפניכם, כפי שאמרתי, מבטא את ההצעה הממשלתית עם השינויים שסוכמו בוועדה ולא השתנו ממה שהוועדה כבר החליטה לגביו, או מה שיושבת-ראש הוועדה סיכמה כעמדה מטעם הוועדה שתובא להצבעה בשלב ההצבעות.
<תומר רוזנר: כרגע אנחנו נציג, וזה מסומן אצלכם בנוסח באפור, את הדברים שלגביהם יש שינויים ממה שהוועדה או יושבת-ראש הוועדה סיכמה בעבר.
זבולון כלפה: מה זה האדום?
<תומר רוזנר: האדום זה מעקב אחר השינויים מההצעה המקורית הממשלתית.
תמר זנדברג: שאלה לגבי פרק התכנון ודיור בר-השגה שיהיה אחרי הצהריים.
תמר זנדברג: מה שנשאר לנו מפרק התכנון זה הסעיפים שלא הגענו אליהם.
תמר זנדברג: מה שנשאר לנו מדיור בר-השגה זה התייחסויות שלא נשמעו עדיין.
<תומר רוזנר: התייחסויות שלא נשמעו.
תמר זנדברג: והתשובה של הממשלה.
<תומר רוזנר: התשובות של הממשלה וההערות שהם מוכנים להטמיע בנוסח.
<גלעד קרן: אנחנו מוסיפים הגדרה של ימי עבודה שנשתמש בה בהמשך הפרק.
<גלעד קרן: לפני סעיף קט ן(א) יבוא: בפרק זה "ימי עבודה" – למעט הימים המפורטים בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי שלטון ומשפט, התש"ח-1948, וערביהם, חול המועד ויום העצמאות; שר הפנים רשאי לקבוע ימים נוספים אשר יחשבו ימי עבודה לעניין פרק זה.
<גלעד קרן: (2) בסעיף קטן (א1), במקום הסיפה החל במילים "הבקשה תוגש" יבוא "לא נמסר המידע, כולו או חלקו במועדים האמורים, רשאי מבק הבקשה להיתר להגישה אף ללא המידע; שר הפנים רשאי לקבוע הוראות לעניין – (1) סוגי המידע שימסור מהנדס הוועדה במענה לבקשה לקבלת מידע, לרבות התנאים המוקדמים לקליטת בקשה להיתר, הנחיות מטעם גורמים מאשרים וגופים נוספים (בסעיף קטן זה – מידע), והמועדים למסירת המידע;
זבולון כלפה: סעיף (2) נמחק.
<גלעד קרן: כן.
<גלעד קרן: (2) מסירת מידע למהנדס הוועדה מאת גורמים מאשרים וגופים נוספים אשר בידם מידע לעניין תשתיות, מגבלות ותנאים הנוגעים לקרקע לגביה מבוקש המידע, לצורך מתן מענה לבקשה לקבלת מידע, והמועדים למסירת המידע כאמור; (2) שר הפנים יקבע תנאים מוקדמים לקליטת בקשה להיתר, ורשאי הוא לקבוע כי מקום בו נדרש אישורו של מי שאינו מוסד תכנון, תיאום או התייעצות עימו כתנאי למתן היתר, יהיה אישור, התייעצות או תיאום תנאי מהתנאים המוקדמים לקליטת בקשה להיתר;
<תומר רוזנר: המודל החדש של הרישוי נבנה על כך שהמועדים שייקצבו לאחר שיתקבל החוק יחושבו לפי ימי עבודה.
<תומר רוזנר: נזקקנו להגדיר מה זה אותו מונח של ימי עבודה שאין לו הגדרה כללית בחקיקה הישראלית.
<תומר רוזנר: לגבי התיקונים בסעיף (א1).
<תומר רוזנר: אנחנו עוברים לסעיף הראשי של הרישוי, שהוא הסעיף שלפיו לא מבצעים עבודה ללא קבלת היתר בנייה.
<תומר רוזנר: הסעיף הראשון שאנחנו מטפלים בו כאן זה הסעיף של בקשה למידע שמוגשת לפני בקשה להיתר.
<תומר רוזנר: הקונספט שקיים היום בחקיקה ושרק פה משכללים ומרחיבים אותו, זה שמבקש היתר צריך להגיש, קודם להגשת הבקשה להיתר, בקשה לקבל מידע שבו מהנדס הוועדה המקומית מוסר לו איזה תכניות חלות על הקרקע, מה המגבלות שיש על הקרקע.
<תומר רוזנר: ההבהרה כאן היא שהמהנדס חייב לכלול במידע הזה כל דבר שהוא תנאי מוקדם שנקבע בחיקוק לצורך בקשת הבקשה להיתר.
<תומר רוזנר: יש דברים טכניים, כמו למשל שצריך לצרף מפת מדידה או דברים כאלה.
<תומר רוזנר: בנוסף יש תנאים מוקדמים שקבעו גורמים שהאישור שלהם נדרש לצורך מתן ההיתר, כמו למשל אם חברת חשמל רוצה להתנות את הבנייה בכך שיוקם שנאי במגרש הוא חייב להודיע לו את זה מראש במידע.
<תומר רוזנר: מובהרים פה שני דברים.
<תומר רוזנר: א', שצריך לפרט את כל התנאים המוקדמים.
<תומר רוזנר: ב', ששר הפנים יהיה מוסמך לקבוע בתקנות את הגורמים שחייבים למסור למהנדס מידע לצורך מסירתו למבקש ההיתר, כמו תאגיד המים של המקום, חברת החשמל, חברת הבזק, אפילו חברת הכבלים שיש לה תשתיות באותו מגרש.
<תומר רוזנר: הדבר האחרון זה שאם המידע לא נמסר במועד, המבקש יכול להמשיך בבקשה ללא צורך לחכות למידע.
<מוטי דלג'ו: משלמים בשביל לקבל את המידע, או שכל אחד יכול לפנות ולהציף את הוועדה ב-200 בקשות ביום?
זבולון כלפה: אתה מכיר מידע שנותנים בחינם היום?
<מוטי דלג'ו: כאן זה לא מופיע.
<תומר רוזנר: זה בחוק הקיים.
<מוטי דלג'ו: דרך חופש המידע?
<מוטי דלג'ו: שיגידו שאין.
<בינת שוורץ: בחוק הקיים היום יש סמכות לשר להתקין תקנות לצורך קביעת אגרות לעניינים האלה.
<מוטי דלג'ו: אין עדיין את התקנות האלו.
<תומר רוזנר: יש אותן.
<בינת שוורץ: יש תקנות, רק אין תקנות לתכניות.
<בינת שוורץ: יש תקנות לאגרות להיתרים, יש תקנות - -
<מוטי דלג'ו: אגרות והיתרים אני יודע.
<מוטי דלג'ו: זה המידע המתבקש.
<מוטי דלג'ו: יכול כל יזם להיכנס היום ולבקש ימי עבודה של מהנדס הוועדה.
<תומר רוזנר: הוא צריך לשלם אגרה בשביל זה.
<מוטי דלג'ו: שיסבירו גם את העניין הזה.
<תומר רוזנר: מוסדר.
<תומר רוזנר: צריך לשלם אגרה.
<איריס האן: הסעיף שהוקרא הוא סעיף שעוסק בקביעת תנאים לגבי אישור של מי שאינו מוסד תכנון כתנאי מוקדם לקליטת בקשה להיתר.
<איריס האן: הנוסח הזה, מה שמוצע כאן, מקובל עלינו, הבעיה היא - אנחנו נחזור לזה אחר כך - שזה המקום היחיד שמאפשר לקבוע תנאים למתן היתר, כשהנושא שאנחנו עוסקים בו הוא נושא של תנאים סביבתיים למתן היתר.
<איריס האן: יש היום שיקול דעת רחב לרשות הרישוי לקבוע תנאים סביבתיים כתנאי למתן היתר.
<איריס האן: אנחנו נמצאים במצב, בסביבה שאין חקיקה סביבתית בכל הנושאים הסביבתיים, במצב שאנחנו מוציאים היתרים מכוח תכניות ישנות מאוד.
<איריס האן: באזור מפרץ חיפה, שהוא אזור עתיר מפגעים סביבתיים, יש תכניות משנות ה-30 וה-40.
<איריס האן: השלב הזה של קביעת תנאים להיתר הוא שלב קריטי מבחינת הבטחת ההיבטים הסביבתיים.
<איריס האן: הנוסח הזה מקובל עלינו, אין לנו שום בעיה איתו, הבעיה היא שזה המקום היחיד שאפשר להתערב.
<איריס האן: אנחנו נחזור לזה אחר כך, ברשותכם, כי אין כאן הסכמה על הנוסח שהוצע על ידי הוועדה ועל ידי הממשלה.
<ניר אנגרט: לגבי המילה "מקום" בסעיף קטן (2) שבעמוד 3.
<תומר רוזנר: "מקום בו נדרש" זה ביטוי בעברית.
<ניר אנגרט: זה אמנם ביטוי בעברית, אבל יכול להיות שאחר כך תהיה מחלוקת משפטית אם הכוונה למקום פיזי או למקום בחוק שנדרש אישור .
<תומר רוזנר: אני אשמח שמר אנגרט יצביע לי על מקום פיזי שבו נדרש.
תמר זנדברג: אנחנו לא מזמן הצבענו על הצעת חוק שמקום פיזי יכול להיות אתר אינטרנט לצורך מקום שבו מתבצעת פעילות לא חוקית או משהו כזה.
<ניר אנגרט: מקום בעניין הזה זאת סמכות של שר הפנים.
<ניר אנגרט: הוא יכול לפרש את זה לכל מיני כיוונים.
<ניר אנגרט: מקום יכול להיות שטח בנוי.
<תומר רוזנר: איפה נדרש בשטח הבנוי?
<ניר אנגרט: הוא יכול לקבוע שבשטח בנוי כן צריך אישור או לא צריך אישור של גורם כזה או גורם אחר.
<ניר אנגרט: אנחנו עוסקים פה בסעיפים.
<ניר אנגרט: ש פה עניין של חוק.
<ניר אנגרט: אני חושב שחסרות פה המילים "שנדרש אישור לפי חוק או לפי תקנות" כך שזה יהיה ברור, לא שיישאר פתוח ונתון לפרשנות.
<נתן מאיר: אני חושב שהוא צודק.
<נתן מאיר: הכוונה של המילה "מקום" בעברית הוא מקום גיאוגרפי.
<נתן מאיר: הכוונה במילים "מקום בו נדרש" היא למקרה בו נדרש.
<נתן מאיר: אפשר להחליף את הביטוי "מקום" במילה שלא תיצור אי בהירות לגבי מקום גיאוגרפי.
<נתן מאיר: לא זאת הכוונה.
<נתן מאיר: אני מצטרף להערה הזאת
זבולון כלפה: כם זה בסדר?
<בינת שוורץ: מבחינתנו זה ייסגר בנוסח עם הכנסת.
<בינת שוורץ: הכוונה היא למקרה.
<גלעד קרן: (ב1) רשות הרישוי המקומית תבדוק את התאמת הבקשה לתכניות ולהנחיות המרחביות ותיתן את החלטתה בעניין בתוך 45 ימי עבודה - - (ג2) רשות הרישוי לא תתנה תנאים למתן היתר – בתנאי שלא נמסר במידע כאמור בסעיף קטן (א1) בתנאי שעניינו אישורו של מי שאינו מוסד תכנון, תיאום או התייעצות עימו, אלא אם תנאי כאמור נדרש במפורש לפי חוק זה או לפי חיקוק אחר"
<תומר רוזנר: החלק הראשון, כמו שאמרנו, הוא 45 ימי עבודה.
<תומר רוזנר: סעיף קטן (ב), שאנחנו לא מתקנים את הנוסח שהוצע על ידי הממשלה וסוכם כבר בוועדה, הוא שאסור לתת היתר ורשות הרישוי איננה יכולה לתת היתר אם לא מקיימים את כל ההוראות לפי החוק, את התקנות וגם את הוראות התכניות בתנאים מרחביים.
<תומר רוזנר: ביקשנו בסיבוב הקודם של הדיון להבהיר שרשות הרישוי צריכה עדיין לבדוק את כל מה שנדרש בתכן הבנייה, לכן כתבנו שהיא צריכה לבדוק את כל מה שנדרש לפי הוראות כל חוק, למעט תקן הבנייה.
<תומר רוזנר: לאחר דין ודברים עם נציגי משרדי הממשלה ומשרד המשפטים בעיקר, נחה דעתנו שהאחריות לא להוציא היתר אם הוא לא עומד בתנאי החוק היא לפי רשות הרישוי.
<ארז קמיניץ: אחריות שיעורית.
<תומר רוזנר: אחריות שיעורית של רשות הרישוי.
<תומר רוזנר: אין צורך בהבהרה המיוחדת הזאת.
<תומר רוזנר: (ג2) הוא סעיף מהותי חדש.
<תומר רוזנר: הוא לדעתנו אחד התנאים המרכזיים שעשויים להביא לייעול הליך הרישוי.
זבולון כלפה: הוא מוסכם על משרדי הממשלה?
<איריס האן: עלינו הוא לא מוסכם.
זבולון כלפה: ברור שעליכם לא.
זבולון כלפה: לא ציפינו אחרת.
זבולון כלפה: שאלתי על המשרדים.
זבולון כלפה: משרד המשפטים, מבחינתכם זה בסדר?
<ארז קמיניץ: זה מוסכם על משרד המשפטים.
<ארז קמיניץ: הסעיף הזה לא הופיע בהצעת החוק הממשלתית.
<ארז קמיניץ: לפי תקנון הממשלה אם יש משרד ממשלתי שלא מסכים הוא רשאי לפנות לוועדת שרים בעניין הזה.
<ארז קמיניץ: המשרד להגנת הסביבה לא מסכים לדבר הזה, זה לא נסגר איתו לפני זה.
<ארז קמיניץ: בהקשר הזה לא נוכל לתת תשובה ממשלתית עד שלא יהיה דיון בוועדת שרים בעניין הזה.
<תומר רוזנר: כוונתו של הסעיף הזה לומר, שכדי לתת ודאות - -
זבולון כלפה: למנוע טרטור של האזרח.
<תומר רוזנר: טרטור של האזרח שיבוא בשלב של ההיתר, שאז יגידו לו: עכשיו אתה צריך להביא אישור כזה וכזה, תודיע את התנאים המוקדמים מראש.
<תומר רוזנר: כמובן שזה לא גובר אם חוק מסוים אמר שצריך אישור או תקנה אמרה שצריך כתנאי למתן היתר - -
זבולון כלפה: זה הסייג בסעיף 2.
<איריס האן: אין לנו עניין לטרטר את האזרחים.
<איריס האן: לא ביקשנו בכל מצב להתנות.
<איריס האן: ביקשנו להשאיר חריג של שיקול דעת לרשות רישוי במקרים שיש בהם סיכון לציבור, במקרים שיש מפגע סביבתי חמור.
<איריס האן: ביקשנו להשאיר את שיקול הדעת כי הוא נשלל כאן לגמרי.
<איריס האן: זו הגנה על שלום הציבור, זה לא טרטור האזרח.
זבולון כלפה: כמו שאמר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ארז, ממילא הדבר הזה יעלה לוועדת שרים לענייני חקיקה.
<תומר רוזנר: אם הם ירצו.
זבולון כלפה: אם תרצו.
זבולון כלפה: יכול להיות שתחליטו שלא.
זבולון כלפה: אני התמודדתי, לצערי, לא מעט בשנים האחרונות עם ועדות מקומיות ומחוזיות.
זבולון כלפה: על הסעיף הזה, תאמיני לי, אנחנו הולכים עשרות פעמים כאזרחים, כיזמים.
זבולון כלפה: כל הזמן אומרים לנו: זהו, נגמר הכל.
זבולון כלפה: אתה מגיע בתחושה שהנה גמרת, פתאום מוצאים לך משהו חדש.
זבולון כלפה: כל הרוח יורדת מהמפרשים, אתה מרגיש מתוסכל.
זבולון כלפה: אחרי שנה, שנתיים של עבודה מחזירים אותך לאחור חודשים ואתה עוד פעם צריך להתחיל מחדש.
זבולון כלפה: אין בעיה, תבדקו את זה.
זבולון כלפה: אם תחליטו שאתם רוצים ועדת שרים לחקיקה, הדרך פתוחה בפניכם.
<אמיר הלר: כתוב שרשות הרישוי לא תתנה תנאים למתן היתר בתנאי שלא נמסר מידע כאמור בסעיף קטן (א1).
<אמיר הלר: הכוונה שאם לא אמרו את זה בשלב הראשון, אסור להם להגיד את זה בשלב השני.
<אמיר הלר: את זה אני מבין, אבל למה זה מנוסח במצב שהיא לא תתנה תנאים?
<אמיר הלר: היא יכולה להתנות תנאים אחרים שכן כתובים?
<תומר רוזנר: אנחנו מבחינים בין תנאים למתן היתר לתנאים בהיתר.
<תומר רוזנר: הרשות יכולה לבוא ולומר לו במהלך ביצוע העבודה: את העגורן תשים כאן, את הגדר תעשה ככה.
<נתן מאיר: אולי כדאי להוסיף שאין באמור לעיל כדי לגרוע מהסמכות לקבוע תנאים בהיתר.
<נתן מאיר: מישהו עוד יכול להבין את זה אחרת.
<אמיר הלר: למרות שמשרד הפנים אמר שהם לא רוצים שיהיו תנאים בהיתר.
<שירה ברנד: לא, תנאים למתן היתר.
<כרמית יוליס: רציתי לשאול ביחס ל-(ג2) (2).
<כרמית יוליס: האם התנאי הזה כולל תנאים שנקבעו בתכנית?
<כרמית יוליס: האם תכנית לעניין הזה זה לפי חיקוק אחר?
<תומר רוזנר: למיטב ידיעתי הפסיקה קבעה - -
<ארז קמיניץ: יש שאלה אם המונח דין או חיקוק - -
<כרמית יוליס: רק כדי שזה יהיה ברור.
<תומר רוזנר: אתם רוצים לכתוב תכנית?
<תומר רוזנר: כדי להסיר את הספק נכתוב את זה.
<אפרת דון יחיא: צריך לבנות את זה רוחבית, כי יש מקומות שכתבנו חיקוק והתכוונו לתכנית.
<ארז קמיניץ: בוא נסכם שנעבור ונראה אם חיקוק כולל תכנית לאורך כל החוק.
<תומר רוזנר: לאורך התיקונים, לא לאורך - -
<ארז קמיניץ: לאורך התיקונים.
<שרון קרני כהן: שאלת הבהרה לגבי סעיף 40(1).
<שרון קרני כהן: לטעמי, כמו שזה מוצע כרגע, זה לא יסמיך את רשות הרישוי לדון בבקשות להיתר בהקלה ובשימוש חורג.
<תומר רוזנר: אין שינוי במצב הקיים.
<תומר רוזנר: בקשות להקלה ולשימוש חורג יידונו בוועדת המשנה.
<שירה ברנד: כשמהנדס הוועדה נזכר שהוא צריך דברים כתנאי למתן היתר הוא מקבל, אנחנו לא שוללים אותו.
<שירה ברנד: הוא קיים לו במקום אחר בסדר התהליך.
<שירה ברנד: הוא נשאר מלא וגדוש בשלב המידע.
<שירה ברנד: כל הדברים האלה לא משתנים.
<שירה ברנד: זה לא שנשלל שיקול הדעת ממישהו.
<שירה ברנד: אני מניחה שאם יש איזו קטסטרופה חמורה מבחינה סביבתית הוא כבר יודע את זה בשלב המידע, הוא לא צריך להיזכר בזה בדקה ה-90 לפני שהוא נתן היתר.
<שירה ברנד: זאת בדיוק הטענה שאנחנו אומרים שהדברים צריכים להיות בסדר מסוים, אי אפשר כל רגע לעצור את התהליך.
<גלעד קרן: עמוד 7 מתייחס לעניין של מקרקעי ישראל.
<תומר רוזנר: זה בעקבות הערות שהתקבלו בוועדה.
<תומר רוזנר: אני חושב שזה אחד ההישגים החשובים שהוועדה קיבלה.
<תומר רוזנר: זה בעצם קובע לוח זמנים למינהל מקרקעי ישראל לחתום על בקשות להיתרים.
<גלעד קרן: הסכמת בעל זכות 145א.
<גלעד קרן: שר הפנים יקבע הוראות לעניין בעל זכות במקרקעין במקרקעין לבקשה שהסכמתו נדרשת לעניין הגשת בקשה להיתר; היו להיתר היו המקרקעין מקרקעי ישראל, ונקבע בתקנות כאמור כי נדרשת הסכמת רשות מקרקעי ישראל לבקשה להיתר, תגובת רשות מקרקעי ישראל לבקשה להיתר תינתן בתוך 90 ימים מיום שהוגשה לה בקשה ליתן הסכמתה לבקשה להיתר, ואולם אם היו המקרקעין מיועדים להקצאה למבקש ההיתר בפטור ממכרז, תינתן תגובת רשות מקרקעי ישראל לאחר שנתמלאו התנאים לביצוע הקצאה כאמור לפי כל דין.
<גלעד קרן: על אף האמור, שר הפנים יקבע מקרים שבהם יראו את רשות מקרקעי ישראל כאילו הודיעה שאינה מתנגדת לבקשה להיתר אם חלף המועדה למתן תגובתה וזו לא ניתנה.
<אמיר הלר: אני לא מבין באיזה מקרים שר הפנים יקבע שיראו את זה מאושר, באיזה מקרים לא.
<אמיר הלר: אם הוגשה בקשה לרשות מקרקעי ישראל, שלפי מה שהבנתי זה ההישג הגדול של הוועדה, אז אם הם פנו לרשות והיא לא ענתה תוך 90 יום רואים בזה כאישור של הרשות.
<תומר רוזנר: לא בכל מקרה.
<ארז קמיניץ: זה הישג נוסף, זה לא ההישג היחיד.
<אמיר הלר: מה ההישג כאן אם בכל מקרה צריך להחליט באיזה מקרים זה חל ובאיזה מקרים זה לא חל?
<תומר רוזנר: צריך להחליט..
<תומר רוזנר: יש מקרים שבהם נקבע שבכלל לא צריך הסכמה של רשות מקרקעי ישראל.
<שירה ברנד: זה בשביל לאפשר את התשובות המקוונות.
<תומר רוזנר: יש היום מקרים שנקבע שלא צריך הסכמה של רשות מקרקעי ישראל, כמו אם אין תוספת של שטח רצפה, אם זה שימוש שכבר נעשה במקרקעין.
<תומר רוזנר: אנחנו מוסיפים פה שגם בחלק מהמקרים שכן נדרשת לפי הדין הקיים הסכמה של רשות מקרקעי ישראל, יכול יהיה שר הפנים לקבוע שאם הרשות לא תיתן את התשובה שלה תוך 90 יום יראו את זה כהסכמה.
זבולון כלפה: לזה הסכמתם?
<אייל רוסו: כן.
<ארז קמיניץ: בסופו של דבר כן צריך להיות דיוק של המצבים שבהם אפשר לראות בהעדר תגובה הסכמה.