GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז טופורובסקי: אתה בעד שיהיו מכרזי בנייה בינלאומיים?
<אמיר הלר: מה הקשר?
בועז טופורובסקי: כי אולי יהיו גם מוצרים כמו שצריך במדינת ישראל, לא דירות שמתפוררות.
<אמיר הלר: המוצרים הם מוצרי תקן.
בועז טופורובסקי: איזה תקן?
בועז טופורובסקי: תקן לקבל דירה שהתקרה מתפוררת?
בועז טופורובסקי: תקן לקבל דירה שהרצפה הרוסה?
בועז טופורובסקי: יש קשר.
בועז טופורובסקי: אולי צריך לעשות את זה בינלאומי כדי שתהיה תחרות.
מירי רגב: אמיר, עוד משהו חוץ מאשר קרקע פרטית?
מירי רגב: אתה בעצם מצטרף לדברים של שרגא בירן בעניין קרקע פרטית.
מירי רגב: כרגע החוק הזה מתעסק רק עם קרקע מדינה.
<אמיר הלר: אפשר שזה יהיה תואם לחוק הוד"לים, ש-60% קרקע פרטית ו-40% קרקע מדינה.
מירי רגב: אנחנו רוצים שיהיה יותר למדינה.
מירי רגב: אתה רוצה שנביא חוק רק לקרקע פרטית.
<אמיר הלר: החוק כולל את שניהם, הוא לא מפריד.
<ניר אנגרט: בחוק הזה יש מספר מרכיבים.
<ניר אנגרט: לרובם אין לנו הערות, אנחנו חושבים שהם רעיונות מצוינים.
<ניר אנגרט: אנחנו נשמח לטובת עם ישראל שהם באמת יתגשמו.
<ניר אנגרט: העניין שלנו הוא בהקשר של הליך התכנון ומוסד התכנון.
<ניר אנגרט: הרכיב של העניין התכנוני בחוק הוא מאוד מאוד בעייתי.
<ניר אנגרט: אני רוצה להביא פה בפני הוועדה את קולה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה שאני חבר בה.
<ניר אנגרט: היא קיימה דיון על הנושא הזה.
<ניר אנגרט: למעט משרד האוצר, משרד המשפטים, יוזמי החוק שהציגו את החוק, בסבב עם רשות מקרקעי ישראל לא היה אף חבר מועצה ארצית שחשב שהתהליך התכנוני הזה ראוי ונכון.
<ניר אנגרט: הדברים נכתבו.
<ניר אנגרט: מנכ"ל משרד הפנים אמר שהוא יעביר את זה לכל הגורמים שעוסקים בנושא של החוק הזה.
<ניר אנגרט: אלא מה?
<ניר אנגרט: להפתעתנו כי רבה, יום לפני או יום אחרי הצעת החוק כבר פורסמה ללא התייחסות לשום דבר ממה שנאמר.
<ניר אנגרט: פה אני מרגיש שיש איזו התייחסות לדברים.
<ניר אנגרט: דרך אגב, לפי חוק תכנון ובנייה נדרשת התייעצות עם המועצה הארצית בהליכי חקיקה.
<ניר אנגרט: מבחינת ההערות שלנו לגבי מוסד התכנון.
<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שכדאי ונכון לבקש מראש מנהלת מינהל התכנון להציע פתרונות תכנוניים אחרים במסגרת מערכת התכנון הקיימת שיגיעו לאותה תוצאה.
<ניר אנגרט: כפי שנעשה במקרים אחרים, ניתן להקים ועדת משנה מיוחדת של המועצה הארצית לנושא הזה.
<ניר אנגרט: מה כתוב בהצעת החוק?
<ניר אנגרט: כתוב "כפי שיוצע על ידי מינהל התכנון".
<ניר אנגרט: אני שואל למה שזה לא יהיה דיון במועצה הארצית, ישמעו את כל הדעות.
<ניר אנגרט: במסגרת תיקון תמ"א 35 באו עם מספר מתחמים של להרחיב את המרקמים העירוניים, לבנות מתחמי צבא.
<ניר אנגרט: הכל נהדר.
<ניר אנגרט: הם באו עם רשימה ארוכה.
<ניר אנגרט: אתם יודעים מה קרה בדיון?
<ניר אנגרט: הסתבר שחלק מהמתחמים סובלים מרעש של שדה תעופה, חלק מהמתחמים הם על קרקע מזוהמת, חלק מהמתחמים הצבא בכלל לא רוצה לפנות.
<ניר אנגרט: מכל המתחמים האלה חלק לא מבוטל בוטל, שונה, צומצם וכן הלאה.
<ניר אנגרט: למה לא לעשות את התהליך הזה ולקבל את הלגיטימציה הציבורית שהמועצה הארצית היא זאת שתקבע את המתחמים האלה?
<ניר אנגרט: אנחנו מאוד חוששים מדריסה.
<ניר אנגרט: ההרכב של הוועדה החדשה הזאת הוא לחלוטין לא מאוזן.
<ניר אנגרט: יש פה פוטנציאל לפגיעה בשטחים פתוחים וחשש לפגיעה בנושאים אחרים שהם לא פחות חשובים למדינת ישראל, כמו לדוגמה שטחים שמותרים למחצבות שהם חומרי הגלם שנדרשים לבנייה.
<ניר אנגרט: ברגע שתהיה ועדה דורסנית שתתמחה רק בנושא אחד, יש חשש שאינטרסים אחרים של המדינה שהם לא פחות חשובים יידרסו.
<צביקה מינץ: אנחנו כתבנו מכתב ארוך.
<צביקה מינץ: מכיוון שמדובר פה בהתחלה של דיון, כמו שאמרת, אני אגע בסעיפים - -
מירי רגב: אני רוצה לעדכן אותך.
מירי רגב: עכשיו זאת התייחסות כללית לחוק, בעיקר הוצאת אוויר איך שאנחנו קוראים לזה.
מירי רגב: לאחר מכן אנחנו מתחילים לדון בסעיפי החוק כך שאתה, השלטון המקומי, אמור להתייחס לסעיפי החוק.
מירי רגב: כדאי שהשלטון המקומי יתואם עם משרד הפנים ותבואו לפה רק עם חילוקי הדעות שיש ביניכם.
<צביקה מינץ: אנחנו רואים בחוק הזה פגיעה חמורה בניהול של השלטון המקומי, כיוון שיש פה ועדה חיצונית שעובדת מחוץ לשלטון המקומי ומעמידה את פני היישובים ללא בקרה והתייחסות לתפישת העולם של ראשי השלטון המקומי.
<צביקה מינץ: יש לנו חשש שיש פה פגיעה באיכות התכנון.
<צביקה מינץ: התכנון מאוד מאוד מהיר.
<צביקה מינץ: לשלטון המקומי אין את אותו מעמד שיש לו היום במועצה הארצית.
<צביקה מינץ: היכולת שלו להשפיע על התהליך הזה, על התכנים, על האיכות הולכת ומצטמצמת.
<צביקה מינץ: זאת נקודה שמאוד מפריעה לשלטון המקומי, היא מעמידה את הבעיה הזאת.
<צביקה מינץ: אנחנו רואים פה פגיעה בעצם העובדה שלא מתייחסים לשאר התכניות הארציות אלא רק לתמ"א 35.
<צביקה מינץ: יש פה איזו שהיא פגיעה בכל תהליך התכנון.
<צביקה מינץ: מכיוון שכל התהליך הוא על ידי הותמ"ל, מהרמה של תכנית מתאר עד רמה של היתרי בנייה, אז השלטון המקומי עומד בצד במידה מסוימת.
<צביקה מינץ: אותה ועדה צריכה להעמיד כתבי שיפוי לוועדה המקומית שאם אחר כך בתהליך יהיה צריך לשלם פיצוי יהיה נושא של שיפוי.
<צביקה מינץ: מאוד מאוד חשוב לנו שבתכניות האלו יהיה תמהיל מאוזן שכולל דיור בר השגה וכל הדברים האלה.
<צביקה מינץ: הוועדה הזאת מעמידה מאוד מאוד בבעייתיות את השלטון המקומי.
<צביקה מינץ: יש המון סעיפים שצריכים לתקן בהם את הדברים האלה.
<צביקה מינץ: אנחנו מבקשים לאפשר לתת עררים למועצה הארצית על אותן תכניות שתהיה בהן בעיה.
<בינת שוורץ: נטען פה שיש כלים במערכת התכנון ואין צורך להקים כלי חדש.
<בינת שוורץ: נטען שיש הרבה מאוד תכניות ולא צריך לתכנן יותר אלא לפתור חסמים בלבד.
<בינת שוורץ: נטען שיש כאן פגיעה מהותית בהליכי התכנון, בזכות הציבור, פגיעה בשלטון המקומי ושצפויים תהליכי פרבור.
<בינת שוורץ: אני לא יכולה להסכים עם אף לא אחת מהטענות האלו.
<בינת שוורץ: אני אסביר למה, לפחות מנקודת הראות שלי.
<בינת שוורץ: למערכת התכנון יש כלים.
<בינת שוורץ: אני אפילו רוצה להגיד שהכלים האלה מצוינים.
<בינת שוורץ: הוועדות המחוזיות עובדות נהדר.
<בינת שוורץ: הבעיה איתן שהן כרגע עובדות בהיקפים של פי 3 ממה שהן רגילות וממה שהן עשו בשנים האחרונות.
<בינת שוורץ: הוועדות האלו מצוינות, רק שהן עמוסות.
<בינת שוורץ: המטרה שלנו היא לתכנן הרבה יותר, להוסיף עוד 20 אלף יחידות דיור בתכנון כל שנה.
<בינת שוורץ: כמנהל של המערכת הזאת אני עומדת בפני השאלה האם לקחת את המערכת המצוינת המחוזית שעובדת כבר בהיקפים של פי 3 ממה שהיא רגילה ב-5 השנים האחרונות ולהוסיף עליה עוד, או לפתוח מסלול חדש.
<בינת שוורץ: כמובן שיש יתרונות וחסרונות לכל אחד מהדברים.
<בינת שוורץ: היתרון של להתבסס על המסלול הקיים, כפי שנאמר כאן על ידי חבר הכנסת, הוא בזה שיש מערכת ולא צריך להקים.
<בינת שוורץ: זה היתרון הראשון שהוא מאוד משמעותי.
<בינת שוורץ: ברמה הניהולית החסרונות הם עצומים.
<בינת שוורץ: אני חושבת שברמה הניהולית להעמיד את הוועדות המחוזיות בפני האתגר הזה שעומד בפני הותמ"ל זה לשבש את הפעילות שלהן, לגרום להן שהן יהיו לא אפקטיביות, לגרום להן לא לייצר את מה שהן עושות היום.
<בינת שוורץ: כל אחד מכם שמנהל מערכת כלשהי, ביתית אפילו, יודע שכשהיא עמוסה עד רמה מסוימת חייבים לקבל החלטה אם לפתוח עוד מסלול, לייצר עוד כלי, לקנות עוד שואב אבק, או להעמיס על הקיים ולומר שיותר נוח איתו.
<בינת שוורץ: בסופו של יום הבחירה בכלים הקיימים תאיט אותם, לא תאפשר לנו אפילו לטפל בבעיות הקטנות שקיימות היום בוועדות המחוזיות.
<בינת שוורץ: אנחנו מנסים להתמודד ולשפר את הפעילות שלהן.
<בינת שוורץ: ברמה הניהולית אפשר להחליט שלא עושים את זה.
<בינת שוורץ: אפשר להחליט שיש מספיק תכניות בישראל וכל מה שצריך זה לבנות.
<בינת שוורץ: אם מחליטים לתכנן בכמות הזאת, אז הדרך הנכונה ברמה הניהולית והמקצועית היא להקים מסלול חדש.
<בינת שוורץ: עכשיו אנחנו שואלים את עצמנו למה אנחנו צריכים להקים מסלול חדש דווקא ברמה הארצית.
<בינת שוורץ: היו על זה הרבה ביקורות.
<בינת שוורץ: נכון, יש חסרונות להקים מסלול חדש ברמה הארצית, היה אפשר ברמה התיאורטית להקים עוד ועדה מחוזית או עוד 3 ועדות מחוזיות.
<בינת שוורץ: החיסרון העיקרי של המסלול הארצי זה שזה מעצבן את כולם, שזה נתפס כאגרסיבי, שזה לא עובר טוב את דעת הקהל.
<בינת שוורץ: מעבר לזה יש רק יתרונות במסלול הארצי, בעיקר כשמדובר על הוראת שעה.
<בינת שוורץ: המדינה במשבר.
<בינת שוורץ: המדינה מחליטה שהא מעוניינת לטפל במשבר הזה, לנהל אותו, לכן היא קובעת כללים להוראת שעה ל-4 שנים.
<בינת שוורץ: במקרה הזה היתרונות של המערכת הארצית הם קודם כל ראייה ארצית רחבה, הרבה יותר רחבה מראייה של מחוז אחד כזה או אחר, היכולת לפתור חסמים.
<בינת שוורץ: לא יכול שום מחוז, מוכשר ככל שיהיה - כל מי שעובד במשרד ממשלה יודע את זה - לפתור בעיות של תשתית ארצית.
<בינת שוורץ: מי שכן יכול לעשות את זה זו הרמה הארצית.
<בינת שוורץ: הרמה הארצית יכולה לרתום את הרשויות המקומיות ושותפים אחרים לדרך, מה שלמחוז קשה יותר לרתום.
<בינת שוורץ: לרמה הארצית יש מה לתת.
<בינת שוורץ: המטות של משרדי הממשלה עושים רגולציות כלפי רשויות מקומיות ויכולים לתאם איתן, להיות קשובים להן, לרתום את הרשויות המקומיות לתהליך הזה.
<בינת שוורץ: אנחנו רוצים שהרשויות המקומיות יהיו רתומות.
<בינת שוורץ: יש סמכות ויכולת לרמה הארצית לבחון כל תכנית ביחס לשלל התכניות הארציות שיש בארץ.
<בינת שוורץ: למי שלא יודע, אנחנו עתירי תכניות מתאר ארציות.
<בינת שוורץ: לא נכון ולא ראוי שהמחוז יבחן אותן.
<בינת שוורץ: את אותה תכנית ותמ"לית מי שנכון שיבחן מול כל התכנון הארצי זה אותו מוסד תכנון ארצי.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לזכור שיש לו סמכות לתת הקלות ביחס לאותן תמ"אות, סמכות שנתונה היום גם למועצה הארצית.
<בינת שוורץ: אין לו סמכות לשנות אותן.
<בינת שוורץ: אין כאן הרס של התכנון.
<בינת שוורץ: אם צריך לשנות את תכנית המתאר הארצית חוזרים לממשלה.
<בינת שוורץ: הממשלה היא זאת שאישרה את תכניות המתאר הארציות, לכן היא גם זאת שתשחרר אותן.
<בינת שוורץ: אנחנו מסתכלים על מתן שירות ליעד שהמדינה קבעה אותו.
<בינת שוורץ: אני תופשת את מינהל התכנון כגורם שמצד אחד נותן שירות, וזה חלק מאוד חשוב בתפקיד שלו, ומצד שני מנחה מקצועי, הוא עושה סוג של רגולציה מקצועית.
<בינת שוורץ: הוא לא רק זה או רק זה.
<בינת שוורץ: כאשר אני מסתכלת גם על רמת המקצועיות וגם על רמת השירות, הדבר הנכון לעשות בעת הזאת למדינה, כדי שהיא תוכל לעמוד ביעדים שלה, זה להקים מוסד תכנון חדש, להקים אותו ברמה הארצית ולתת לו את כל הסמכויות האלו.
<בינת שוורץ: החשיבה הייתה שאכן אותו מוסד תכנון ארצי ישב במגדל השן ויתחיל לפרבר את מדינת ישראל לדעת על ידי כך שהוא יקים פרברים מפרברים שונים.
<בינת שוורץ: אין לי שמץ של מושג על בסיס מה טוען את זה מי שטוען את זה.
<בינת שוורץ: מדובר על פרויקטים אורבניים גדולים, שיהיו משולבים בתחבורה ציבורית - -
תמר זנדברג: על שטח פתוח, חדש שהשכונות האלו ייבנו עליו.
תמר זנדברג: זאת הכוונה.
תמר זנדברג: זה לא איזה משהו נסתר.
<בינת שוורץ: העובדה שמדובר בקרקע על שטח פתוח חדש בצמוד לעיר לא הופכת אותו לפרבר.
תמר זנדברג: למה היא הופכת אותו?
<בינת שוורץ: בוא נגדיר מה זה פרבר.
<בינת שוורץ: פרבר זה רחוק מעיר.
<בינת שוורץ: כאן אנחנו מדברים על צמוד לעיר.
<בינת שוורץ: בפרבר מדובר על מרחק ממוקדי תעסוקה, מרחק ממוקדי פעילות.
<בינת שוורץ: כל הדברים האלה יהיו קיימים.
<בינת שוורץ: הם קיימים בכל שטח העיר, לא רק במרכז העיר.
<בינת שוורץ: אי אפשר להגדיר פרבר ברמה מקצועית כמרחק ממרכז העיר.
מירי רגב: את רוצה שכולם יהיו במרכז העיר?
תמר זנדברג: כן, לחזק את מרכזי הערים.
תמר זנדברג: מרכזי העיר מתדלדלים.
תמר זנדברג: בית שאן, טבריה, כרמיאל, אילת, באר שבע, כל הערים האלו משוועות לחיזוק, לא להתפשטות החוצה.
יפעת קריב: תמר, יש הרבה אזורי בנייה שהם לא האזורים האלה.
יפעת קריב: שם צריך לבנות בפרברים, כי שם יש קרקעות שאפשר לבנות עליהן.
יפעת קריב: זה מחזק את היישוב.
יפעת קריב: לא מדובר ביישובים חזקים.
תמר זנדברג: מה מחזק את היישוב בזה?
יפעת קריב: זה מגדיל אותם.
תמר זנדברג: זה פורס אותם עוד יותר.
תמר זנדברג: ערי שינה שהפקקים מהם למרכזי העיר יכריעו את האפשרות שלהן לפרנס את עצמן.
איציק שמולי: תמר, על מה את מתפלאת אם שר האוצר אמר שקרית גת זה סך הכל כמו שכונה דרומית בתל-אביב?
תמר זנדברג: עכשיו לשכונה תהיה עוד שכונה.
איציק שמולי: שומעים פה מה היא תפישה של פרבור.
יפעת קריב: איזה מרכז עיר צריך לחזק בקרית גת?
יפעת קריב: היא חזקה.
<בינת שוורץ: לתפישתי המקצועית השכונות שיתוכננו על פי הקריטריונים המקצועיים שאנחנו מחויבים אליהם לא ייחשבו בשום קריטריון מקצועי כפרברים.
<בינת שוורץ: הם יכללו מוקדי תעסוקה, מסחר, תחבורה ציבורית וקישור לעיר שהם סמוכים אליה.
<בינת שוורץ: ככל שיימצאו קרקעות מינהל שניתן להקים עליהן בהיקפים האלה בתוככי העיר, אדרבא ואדרבא, הם יהיו הראשונים שייכנסו לתהליך.
תמר זנדברג: איך כל מה שאת אומרת קשור לחוק?
תמר זנדברג: אמרתם אתמול שזה מיועד - -אין כאן פיתוח של תחבורה, תעסוקה.
תמר זנדברג: הפער בין מה שאת אומרת לבין מה שמוצע הוא אדיר.
<בינת שוורץ: בגלל שהיה חשוב לנו מאוד שהפרויקטים האלה לא יהיו פרברי שינה הסכמנו בחוק, למרות שאין שום צורך, לכלול בתכניות האלו את כל מה שנדרש, לרבות תעסוקה, מסחר וכל מה שנדרש לעצמאות הכלכלית של הרשות המקומית, כדי לא להסמיך על שולחנה אלפי אנשים, תושבים שצורכים שירות בלי לדאוג לה להכנסות.
<בינת שוורץ: הטענה האחרונה הייתה שיש מספיק תכניות ולא צריך לתכנן.
<בינת שוורץ: זה נכון שיש תכניות מאושרות לא מעטות.
<בינת שוורץ: אין כמעט יחידות דיור ותכניות מאושרות על קרקעות מדינה שלא שווקו.
<בינת שוורץ: מבחינתנו, כשאני מסתכלת על המלאי התכנוני, זה כל התכניות שהסתיימה הפעולה לגביהן במוסדות תכנון ועדיין לא יצאו לשוק.
<בינת שוורץ: זה שהן יצאו לשוק והן מעוקבות - שאל כאן מישהו - גם בזה מטפלים.
<בינת שוורץ: כשאנחנו היום כמדינה מנסים לנהל את המלאי התכנוני שלנו כדי להחליט מתי להוציא יותר קרקעות לשוק ומתי פחות, כדי לנסות לווסת את מחירי הדיור, כדי לתת מענה לסוגים שונים של דיור להשכרה, לדיור ציבורי וכו', אנחנו מסתכלים על המדפים והמדפים ריקים.
תמר זנדברג: זה סתירה למה שהצגת לנו אתמול.
מירי רגב: מישהו לא עשה את תפקידו כראוי.
תמר זנדברג: מה האבחנה בין קרקע מדינה לקרקע פרטית מבחינת פתרון הדיור הסופי למשפחה או לאזרח?
<בינת שוורץ: המדינה מחליטה מתי היא מוציאה את הקרקע לשיווק, לכן היא יכולה לשלוט על התחלות הבנייה.
<בינת שוורץ: על קרקע פרטית אין לך דרך, אלא אם כן את רוצה עכשיו לקבוע בחוק שכל מי ששיש לו קרקע פרטית וזכויות בנייה חייב מחר בבוקר לבנות עליה.
<בינת שוורץ: זה ההבדל העיקרי.
תמר זנדברג: מה החסמים למה שכבר אושר?
<בינת שוורץ: בדיוק לזה אני מתייחסת.
<בינת שוורץ: יש דוחות רבים, חלקם משונים.
<בינת שוורץ: אנחנו בדקנו אותם.
<בינת שוורץ: האמת שם קרובה לחצי.
<בינת שוורץ: כאשר אנחנו מפלחים את התכניות המאושרות ומנסים לראות מה בבעלות המדינה כך שהיא תוכל להחליט מה לעשות איתן ומתי, אנחנו מוצאים שיש משהו כמו 60 אלף יחידות דיור סך הכל.
<בינת שוורץ: 40 אלף מהן אושרו בשנה האחרונה.
<בינת שוורץ: זה כל מה שיש למדינה להציע.
<בינת שוורץ: ברמת התכניות המאושרות מבחינת המדפים אנחנו במדפים ריקים.
<בינת שוורץ: אם המדינה אמורה להתנהל כמו מפעל אז אין לה שום מלאי תפעולי.
<בינת שוורץ: המפעל הזה היה פושט את הרגל, היה מתפרק.
<בינת שוורץ: אנחנו צריכים למלא את זה בקרקעות מדינה.
<בינת שוורץ: החוק מתייחס בעיקר לקרקעות מדינה, כמעט ולא לקרקעות פרטיות.
<בינת שוורץ: חלקו של המלאי התכנוני על קרקעות פרטיות מותנה בתשתיות, כמו מכוני טיהור שפכים וכאלה.
<בינת שוורץ: יש תקציב ועדה מיוחדת בראשות מנכ"ל ראש הממשלה שעוקב אחרי הפרויקטים האלה שמהווים חסמים ליחידות דיור.
<בינת שוורץ: אנחנו מממנים, מתקצבים ומבצעים אותם.
<בינת שוורץ: ישנם פרויקטים שתקועים מסיבות שהמדינה לא יכולה להשפיע עליהן, בין אם זה יזם שמחליט כרגע לא לממש את הקרקע, בין אם זה רשות עירונית שצריכה להחליף תשתיות וכרגע לא יכולה או אין לה מימון מספיק.
<בינת שוורץ: יש דברים שאין לנו ממש שליטה עליהם.
<בינת שוורץ: על מה שיש לנו שליטה אנחנו עושים את המאמצים הכי גדולים שאפשר.
<בינת שוורץ: אם לסכם את העניין שיש תכניות ולא צריך לתכנן, אז יש תכניות אבל צריך לתכנן הרבה מאוד על קרקעות מדינה בעיקר.
<בינת שוורץ: אנחנו רואים בכל המהלך הזה את השלטון המקומי כשותף חיוני.
<בינת שוורץ: אנחנו ניתן לזה ביטוי לאורך כל הדרך, גם בהסכמי הגג וגם בשיתוף בהליכי התכנון ובתיאום איתו.
<רפי אלמליח: אני רוצה לחזק את מה שאמרה בינת.
<רפי אלמליח: נאמרו כאן הרבה שבחים על המנגנון הקיים, על כך שלא צריך להוסיף מנגנון יעיל כזה שיוכל לקדם תכניות בהיקפים גדולים.
<רפי אלמליח: אם נסתכל 10 או 13 שנים לאחור, אז בעשור הקודם הממוצע של היקף יחידות הדיור שאישר המנגנון הזה היה בין 20 ל-25 אלף יחידות דיור לשנה.
<רפי אלמליח: היום החלטת הממשלה מדברת על 85 אלף יחידות דיור.
<רפי אלמליח: ב-3 השנים האחרונות הגברנו את הייצור ועברנו מהיקף של 10 אלפים יחידות דיור בקידום מדינה ל- -25,35 אלף.
<רפי אלמליח: בשנת 2013 הגענו ל-40 - -
מירי רגב: לפי מה שאתה אומר אין משבר דיור.
מירי רגב: אם יש כל כך הרבה שיווקים, בתים ועניינים, במה בכלל אנחנו מתעסקים כולנו?
מירי רגב: בשביל מה לכנס את הוועדה בפגרה?
<רפי אלמליח: המנגנון המהולל הזה לא נתן תפוקות במשך 10 שנים, לכן נוצר מנגנון יעיל יותר שנקרא וד"ל.
<רפי אלמליח: עשינו בו שימוש רב.
<רפי אלמליח: קידמנו שם 30 אלף יחידות דיור בשנה וחצי האחרונות.
<רפי אלמליח: המנגנון הזה משלים את מנגנון הוד"ל שהיה יעיל.
<רפי אלמליח: הוא נותן לנו יתרון לתכניות בהיקפים מאוד גדולים.
<רפי אלמליח: מחוז, לפי הניסיון שלנו, לא יודע להתמודד עם פתרונות תחבורה מחוזיים או חוצי מחוזות.
<רפי אלמליח: חייבים כאן לקדם את זה כדי לבוא ולאשר תכניות בהיקפים האלה שאנחנו מדברים עליהם – 100,150 אלף יחידות.
איציק שמולי: אם אפשר, שמישהו מנציגי הממשלה יתייחס לעניין של דיור בר-השגה.
מירי רגב: אמרתי את עמדתי אתמול.
מירי רגב: שמע את זה אתמול לראשונה השר לפיד.
מירי רגב: משום שהדיון הזה רק מתחיל אנחנו נתייחס גם לזה.
מירי רגב: הם לא עומדים עכשיו עם הגב אל הקיר.
מירי רגב: החוק שבא בא בלי דיור בר השגה.
מירי רגב: החוק שיצא יצא עם דיור בר השגה ודיור ציבורי.
מירי רגב: אנחנו נדון בזה במהלך המושב.
מירי רגב: אני לא אעמיד אותם עם הגב אל הקיר.
<איריס האן: המשרד להגנת הסביבה התנגד בוועדת שרים לחקיקה וגם בממשלה למנגנון המוצע.
<איריס האן: אנחנו פירטנו את הדברים בעל פה ובכתב .
<איריס האן: עמדתנו, לצערנו, לא התקבלה.
<איריס האן: אני רוצה להתחיל דווקא מהצד החיובי.
<איריס האן: אמרנו בממשלה, ואנחנו אומרים את זה בכל הפורומים הממשלתיים שבהם נדון נושא הדיור, שאנחנו רואים את עצמנו מחויבים לנושא העמידה ביעדים הממשלתיים שהוצגו - 86 אלף יחידות דיור.
<איריס האן: אנחנו מנסים לעמוד בכל המקומות שבהם אנחנו יכולים בלוחות הזמנים ולקחת חלק ביעדים האלה.
<איריס האן: אנחנו רואים את עצמנו מחויבים אליהם.
<איריס האן: אנחנו חושבים שהדרך הנכונה להשיג את היעדים האלה, כמו שנאמר כאן בהרחבה על ידי רבים וטובים, היא בתוך תחומי הערים.
<איריס האן: יש עתודות קרקע רבות בתוך הערים.
<איריס האן: אתמול היה שיח על אגף מבצעים או על אגף תקציבים.
<איריס האן: את אגף המבצעים צריך לכוון למקום הזה של התחדשות עירונית בכל הכלים האפשריים.
<איריס האן: אנחנו חושבים שזה אפשרי, כמובן במקומות שמיועדים כבר לבנייה.
<איריס האן: נקודה חשובה מרכזית נוספת שנוגעת למעמד המשרד להגנת הסביבה.
<איריס האן: אחד ההסדרים הבעייתיים לעמדתנו בחוק הוא ההפרטה של הייעוץ הסביבתי.
<איריס האן: היועץ הסביבתי של הוועדה אינו עובד מדינה, מדובר באנשים פרטיים.
<איריס האן: אנחנו סבורים שמאחר ומדובר - -
מירי רגב: יש עודף כסף עכשיו.
<איריס האן: יש עודף כסף.
<איריס האן: הוא לא מגיע אלינו.
<איריס האן: אנחנו סבורים שדווקא בתכניות הגדולות והמורכבות האלו מי שיכול וראוי שיבחן את הבדיקות הסביבתיות הנדרשות הוא המשרד להגנת הסביבה עם היכולת המקצועית שיש לו בתחומים השונים.
מירי רגב: עמדתכם אמנם לא התקבלה בממשלה, אבל הממשלה קיבלה החלטה.
מירי רגב: הבעתם כאן את עמדתכם.
מירי רגב: השר דיבר איתי.
מירי רגב: עמדת הממשלה היא העמדה הקובעת.
מירי רגב: יש לנו חוק שעבר בכנסת.
מירי רגב: מבחינתי החוק הזה הוא הבסיס לדיון של החקיקה.
מירי רגב: אני רוצה לבדוק מדוע היועצים הסביבתיים הם יועצים סביבתיים חיצוניים, כמה משלמים להם, כמה כאלה יהיו, למה לא משתמשים ביועצים של המשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: אנחנו נדון בזה במהלך הישיבות.
<חיה מיכאלי: זכות הציבור לראות את התכניות.
<חיה מיכאלי: בידי הציבור יש רק כלים משפטיים שעולים הון כסף להתנגד או להביע הסתייגויות.
<חיה מיכאלי: במרכזי הערים יש אוכלוסייה שיושבת בדירות.
<חיה מיכאלי: לא משתפים אותה, מתכננים מעל ראשה.
<חיה מיכאלי: אנחנו מבקשים לכלול בחוק שהתכניות המתוכננות ייחשפו לציבור.
מירי רגב: היועצת המשפטית של הוועדה מעירה לי שבחוק התכנון והבנייה זה תוקן.
מירי רגב: הייתם בכל הדיונים הארוכים של חוק התכנון והבנייה כך שאתם בוודאי גם יודעים את השינויים שעשינו שם.
<אמיר לוי: הכנו התייחסות מסודרת לכל הנקודות שעלו אתמול.
<אמיר לוי: רשמנו את כל הנקודות שעלו עכשיו.
<אמיר לוי: חשוב לי לשים את הדברים בקונטקסט עוד פעם.
<אמיר לוי: כשמדברים על שרשרת ערך של ייצור דירה, אז מהרגע שיש החלטה שרוצים במקום מסוים שיהיה מתחם למגורים ועד הרגע שבו דייר עובר לגור בדירה, יש מספר אלמנטים.
<אמיר לוי: בהצעת החוק שמונחת על שולחנכם יש טיפול בשניים בלבד.
<אמיר לוי: יש את איתור המתחמים, כמו שתיארתי, כאשר תיכף אני אגיד צעדים שאנחנו עושים.
<אמיר לוי: יש את נושא התכנון, את נושא הקניין.
<אמיר לוי: נושא הפיתוח לא נדון פה, נושא השיווק לא נדון פה ונושא הפיקוח לא נדון פה.
<אמיר לוי: אנחנו באים לפה רק עם שני דברים מרכזיים מאוד, לא עם שאר הדברים.
<אמיר לוי: זה לא אומר שאנחנו לא פועלים בצורה מאוד מאוד נחושה בשאר הדברים.
<אמיר לוי: אני אמנה כמה דברים מרכזיים שעשינו בחודשים האחרונים, רק כדי שתדעו שהדברים מטופלים.
<אמיר לוי: בואו ניקח את החלק הראשון של איתור מתחמים.
<אמיר לוי: אנחנו בפינוי מחנות צה"ל בהסכמים שנוספים אחד על גבי השני.
<אמיר לוי: עיר הבה"דים תושלם עד סוף השנה הזאת, בסיסים יעברו.
<אמיר לוי: אנחנו מרחיבים את הפינוי מתוך מטרה לפנות את כל בסיסי צה"ל ממרכז הארץ.
מירי רגב: אני רק מקווה ש-5% הולכים לטובת קבלנים מקומיים, כמו שסגרתם עם משרד הביטחון.
<אמיר לוי: היום הייתה לי במקרה ישיבה איתם.
<אמיר לוי: הם אמרו שזה הולך.
<אמיר לוי: דבר שני שאנחנו עובדים עליו הוא תע"ש.
<אמיר לוי: לפני לא הרבה חודשים חתמנו על הסכם, נתנו למעלה ממיליארד שקל על מנת לפנות את תע"ש ממתחם רמת השרון, להפריט את החברה ולפנות את זה.
<אמיר לוי: מדובר בהכפלה של עיר, לא בכמה עשרות או מאות יחידות דיור.
<אמיר לוי: נתנו למעלה ממיליארד שקל למשרד הביטחון שיפנה את תע"ש, שיעביר את תע"ש לנגב.
<אמיר לוי: זה מהלך שייקח כמה שנים, אבל זה מהלך מאוד מאוד משמעותי.
<אמיר לוי: לא מזמן חתמנו על הסכם שדה דב בלב תל-אביב, אותו מקום שיכול להיחשב כפרבר.
<אמיר לוי: זה לא פרבר.
<אמיר לוי: שדה דב כזה יכול להיכנס לותמ"ל.
<אמיר לוי: זה לא פרבר, זה מרכז תל אביב.
<אמיר לוי: חתמנו על הסכם.
<אמיר לוי: גם בו יש הרבה מאוד כסף.
<קריאה: המחירים שם יהיו בשמיים.
<אמיר לוי: דבר חמישי הוא דירות להשכרה.
<אמיר לוי: הקמנו חברה ממשלתית ייעודית שתהיה לדיור להשכרה.
<אמיר לוי: החברה כבר קמה.
<אמיר לוי: מונה לה דירקטוריון.
<אמיר לוי: בקרוב ימונה לה מנכ"ל.
<אמיר לוי: היא תטפל במה שלא קיים בישראל.
<אמיר לוי: אם אנחנו רוצים היום שכירות ארוכת טווח – התייחסתי לזה בדיון קודם - אי אפשר.
<אמיר לוי: אני יכול לחתום על לשכור דירה לשנה.
<אמיר לוי: אני עם ילדים, עם משפחה, עם חינוך.
<אמיר לוי: אחרי שנה אפשר להוציא אותי, אפשר להגיד לי שמעלים את שכר הדירה.
<אמיר לוי: אני לא יכול לתכנן.
<אמיר לוי: כולם רצים לקנות.
<אמיר לוי: הקמנו חברה.
<אמיר לוי: .
<אמיר לוי: פרסמנו כבר 3 מכרזים.
<אמיר לוי: ראיתם את זה.
<אמיר לוי: השר ציין בדיון האחרון - זה לא בדיבורים - לעשות מכרזי שכירות כאלו לראשונה בישראל, עם רשתות ביטחון, עם תימרוצים שיגיעו מיזמים שיזכו בהם.
<אמיר לוי: זה קרה ב-3 חודשים בערך.
<אמיר לוי: אני לא מכיר הרבה מכרזים לא פשוטים שלוקח להם 3 חודשים.
<אמיר לוי: דבר שישי זה הסכמי גג.
<אמיר לוי: רשויות מקומיות נמנעות עד היום מלתת היתרי בנייה.
<אמיר לוי: למה הן נמנעות מלתת היתרי בנייה?
<אמיר לוי: לא כי הם אנשים לא טובים, אלא הם אומרים שאם הם יתנו היתרים אחר כך הם יצטרכו לרוץ להשיג מחלף, כיתות לימוד, מעונות יום ועוד.
<אמיר לוי: ייקח להם שנים, לכן הם לא רוצים להיכנס לזה.
<אמיר לוי: כל דבר כזה מגדיל את בעיית הדיור.
<אמיר לוי: החלטנו – לא עשינו את זה בעבר – לקחת על עצמנו מחויבות, לא חשוב אם זה מול קריית גת שחתמנו, מול מודיעין, מול ראש העין ומול קריית ביאליק.
<אמיר לוי: אנחנו לוקחים על עצמנו מחויבות תקציבית שנביא את המחלף, נביא את הכיתות, נביא את מעונות היום.
<אמיר לוי: אנחנו אומרים לראש העיר בהסכם מחייב, לא בדיבורים, שהאחריות היא עלינו.
<אמיר לוי: אנחנו אומרים לו להתחייב לתת את היתרי הבנייה.
<אמיר לוי: גם זה לא דבר של מה בכך.
<אמיר לוי: דבר שביעי אלה מענקים להיתרי בנייה.
<אמיר לוי: באו והסבירו לנו שגם אם אנחנו נותנים את הסכמי הגג האלה, שזה באמת צעד מרחיק לכת, עדיין יש פער.
<אמיר לוי: אמרו לנו את זה בצורה חצי צינית, חצי לא, שבסופו של דבר הרבה יותר משתלם להביא לרשות מקומית עסק ולא להביא דיירים.
<אמיר לוי: עשינו כלי חדש שנותן תימרוץ.
<אמיר לוי: עשינו מבצע לשנים 2014,2015,2016 יחד עם משרד הפנים שנותן תמריצים לרשויות מקומיות.
<אמיר לוי: מי שיגדיל את כמות היתרי הבנייה יקבל תקציב מהמדינה.
<אמיר לוי: זה גם כן כלי שלא היה.
<אמיר לוי: יש בו סיכון.
<אמיר לוי: אנחנו מבינים את היחס תלות שנוצר כאן, אבל הלכנו לעשות את זה.
<אמיר לוי: גם זה לא מעט כסף.
<אמיר לוי: זה כמה מאות מיליונים.
<אמיר לוי: . דבר שמיני אלה החסמים.
<אמיר לוי: אני תיכף אתייחס לזה כי דיברתם רבות.
<אמיר לוי: הזכרת, חבר הכנסת שמולי, מלאים קיימים שיש בהם חסמים.
<אמיר לוי: נתנו לא מעט פתרונות בחודשים האחרונים.
<אמיר לוי: אני תיכף אתן כמה דוגמאות.
<אמיר לוי: אנחנו נמשיך לתת.
<אמיר לוי: אנחנו לא יושבים ומחכים לזה שהותמ"ל יעבור, אנחנו חייבים להמשיך לטפל.
<אמיר לוי: דבר תשיעי זה שבחוק ההסדרים האחרון ביטלנו את הפטור ממס שבח מתוך הבנה שלא יכולה להיות אפליה ומשקיעים צריכים להיות ממוסים בשוק הנדל"ן כמו שהם ממוסים בשווקים אחרים.
<אמיר לוי: זה בוטל.
<אמיר לוי: אין יותר פטור ממס שבח.
<אמיר לוי: משקיעים משלמים כמו על כל השקעה אחרת.
<אמיר לוי: גם זה יכול לתת את אותותיו.
<אמיר לוי: זה נכנס לתוקף בינואר.
<אמיר לוי: הדבר העשירי הוא החוק הזה.
<אמיר לוי: עכשיו אני רוצה להתייחס אליו.
<אמיר לוי: תיקחו רגע את כל הדברים ותבינו שאנחנו לא באים לכאן עם שני דברים.
<אמיר לוי: בואו ניקח את מכרזי השכירות שפרסמנו.
<אמיר לוי: יש שם 25% לדיור בר השגה.
<אמיר לוי: נקבע במכרזים 25% לדיור בר השגה.
<אמיר לוי: אתם מכירים את זה.
<עומר כהן: בלי התייחסות לאוכלוסיות.
<אמיר לוי: יש את זה במכרז.
<אמיר לוי: תסתכלו על זה.
<אמיר לוי: זה לא נולד סתם.
<אמיר לוי: זה נולד כי שמענו כאן.
<קריאה: מה ההגדרה לדיור בר השגה?
<אמיר לוי: זה נולד כי קיימנו אתכם ישיבות והעליתם את זה.
<קריאה: זה לא בתכנון, זה בסיפוק.
<אמיר לוי: יש שרשרת ייצור לדירה.
<אמיר לוי: כאשר באים לדבר על תכנון לא מדברים על פיתוח.
<אמיר לוי: יכולתם גם להעלות את היתרי הבנייה.
מירי רגב: תראה מה קרה בתכנון ובנייה.
מירי רגב: בחוק האחרון של תכנון ובנייה מדברים גם על דיור בר השגה.
מירי רגב: גם בחוק שלכם ידברו על דיור בר השגה.
<אמיר לוי: היושבת ראש, אני רק אומר שתשימו את הדברים בקונטקסט.
<אמיר לוי: באנו לפה עם שני דברים מאוד מרכזיים.
מירי רגב: אנחנו לא קבלן ביצוע שלכם, של הממשלה.
<אמיר לוי: אני לא אומר שאנחנו לא מטפלים.
איציק שמולי: דיברת על 10 דברים, חלקם באמת מבורכים.
איציק שמולי: כל הכבוד על הסכמי הגג ועל דברים אחרים.
איציק שמולי: בואו לא נתעלם מהעובדה שגם בשנה האחרונה עלו מחירי הדיור ב-8% עם כל הצעדים האלה.