GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ארז קמיניץ: לא הגיעה הרשות לתוצאה בתוך זמן מסוים, התכנית מאושרת.
<ארז קמיניץ: הייתה הצעה כזאת.
<ארז קמיניץ: חשבנו שההצעה הזאת לא טובה ולא נכונה, משום שלמרות שיש את האינטרסים של הפרט ואת האינטרס של ייעול המערכת, שיקול הדעת של הרשות, בין אם השלטון המרכזי ובין המקומי בוועדה מקומית, הוא מאוד רחב.
<ארז קמיניץ: כאשר יש שיקול דעת רחב לא נכון לייצר סנקציה או תמריץ.
<ארז קמיניץ: אני לא אומר שהעמדה שאמרתם לא לגיטימית.
<ארז קמיניץ: היא בוודאי לגיטימית ובוודאי נושא לדיון.
<ארז קמיניץ: אני לא יודע איזה טיעונים עלו בדיון בוועדה על המועד.
<ארז קמיניץ: בסופו של יום אנחנו לוקחים שיקול דעת, כפי שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, שהוא יחסית מצומצם.
<ארז קמיניץ: הוא מצומם כי גם הפסיקה קבעה שהוא מצומצם.
<ארז קמיניץ: אדם שעומד בכל תנאי התכנית ותנאי החיקוקים הרלוונטיים צריך לקבל היתר, אלא אם כן יש סיבה משמעותית מדוע לא.
<ארז קמיניץ: אנחנו מדברים על שיקול דעת עוד יותר מצומצם, כי מדובר בסוג מסוים של היתרים שהם בסדר גודל של מחסנים, ממ"ד.
<ארז קמיניץ: מדובר בזכויות קיימות, לא בהקלה וכו'.
<ארז קמיניץ: אל מול כמות שיקול הדעת המפוחתת ואל מול הרצון לייצר שני אינטרסים משמעותיים של ייעול ההליך התכנוני , לרבות הרישוי בו, שמנו את נקודת האיזון במצב שבו יש סנקציה.
<ארז קמיניץ: אני מסכים שהיא חריפה ביותר.
<ארז קמיניץ: צריך לזכור שההיתר לא יהיה כדין אם הוא לא יעמוד בתנאים שנקבעו כאן, לרבות התנאים של עמידה בכל התקנות.
תמר זנדברג: בוא נקרא לילד בשמו ונגיד שמדובר בביטול ההיתר הזה.
<ארז קמיניץ: אם קיומה של הקטסטרופה נוצרה מזה שלא עמדו בכללים, בתנאים של התכנית או בתנאים של חיקוק כזה או אחר, אז ההיתר הזה יהיה בר ביטול.
<ארז קמיניץ: נכון שביטול ההיתר הזה יצריך הליך משפטי.
תמר זנדברג: ואז בא האדם שכבר עשה והשקיע.
<שאול אדם: אני אתן דוגמה מהוועדה שהייתי בה.
<שאול אדם: הרשות מאוד רצתה לקדם תכניות גדולות.
<שאול אדם: המהנדס וכולם התעסקו בזה.
<שאול אדם: נתנו שם היתרים בזמן.
<שאול אדם: בכל השאלות הקטנות של מחסנים, מרפסות, תוספות יש זמן.
<שאול אדם: האדם שילם ועמד בכל התנאים, רק שעם החתימה חיכו.
<שאול אדם: פה זה בא לטובת האזרח.
תמר זנדברג: אני יכולה לתת לך דוגמה ממועצה מקומית תל-אביב.
תמר זנדברג: לסגירת מרפסת, לבניית מחסן או לבניית ממ"ד יש משמעות מבחינת האינטרס הציבורי.
תמר זנדברג: זה לא דבר קטן של מה בכך.
תמר זנדברג: לא מאשרים כל יום דברים כאלה גדולים.
תמר זנדברג: מדובר על רחוב, מדובר על דברים כאלה.
תמר זנדברג: אני רוצה להבין אם אנחנו עושים פה דבר תקדימי בספר החוקים הישראלי.
תמר זנדברג: אני הייתי בכל הדיונים.
תמר זנדברג: אני לא חושבת שנתנו את הדעת באופן מספק.
תמר זנדברג: אנחנו צריכים להבין שהמשמעות היא שאנחנו מבטלים את ההיתר בשלב הזה.
<תמר מגדל: נראה לי שיצרנו פה מעגל שוטה.
<תמר מגדל: בסעיף 157ב אנחנו נמצאים אחרי שאדם מחזיק בידיו היתר בנייה.
<תמר מגדל: הוא עכשיו צריך אישור לתחילת ביצוע העבודות.
<תמר מגדל: נכתב כאן שלא תתנה רשות הרישוי אלא בתנאים שנקבעו בחיקוק, במידע שנמסר לפי סעיף 145(א1).
<תמר מגדל: חזרנו לשלב הבקשה למתן היתר בנייה.
<תמר מגדל: הוא כבר מחזיק את היתר הבנייה, הוא קיים את כל התנאים המוקדמים.
<תמר מגדל: בשלב תחילת ביצוע העבודות יעצרו אותו ויחזירו אותו לשלב הראשון?
<תומר רוזנר: אם במידע אמרו לו שכשהוא יתחיל בעבודות הוא יצטרך לעשות גדר כזאת וכזאת, אז הוא יצטרך לעשות את זה.
<ארז קמיניץ: יש תנאים להיתר ותנאים לביצוע העבודות.
<אמיר הלר: יצרו מנגנון כפול של היתר.
<אמיר הלר: נתנו לו אישור להיתר.
<אמיר הלר: כתוב כאן שהוא צריך להשיג אישור של מכון בקרה על כך שהוא עובד ובדק את התכן של הביצוע.
<אמיר הלר: אמרו לו: יש לך היתר, אבל לפני שתתחיל לבנות תבוא ותבקש מאיתנו אישור להתחיל לבנות.
<אמיר הלר: אני לא מבין איך הסעיף הזה חל כשאין מכוני בקרה?
<אמיר הלר: על ההוראה של מכוני בקרה נדון בהמשך.
<שירה ברנד: הוא לא חל.
<שירה ברנד: זה הכל נכנס לתוקף ביחד.
<אמיר הלר: הסעיפים האלה לא יהיו בתוקף?
<שירה ברנד: הם יהיו בתוקף ביחד.
<אמיר הלר: איפה זה כתוב?
<שירה ברנד: בהוראת המעבר.
<אמיר הלר: בהוראת המעבר הסעיף הזה לא יהיה בתוקף?
<תומר רוזנר: הסעיף כן יהיה בתוקף, רק (ב) לא יהיה בתוקף.
<שירה ברנד: הוראת המעבר הכניסה את הסעיף הזה במסגרת הכוללת של הסעיפים שייכנסו לתוקף.
<שירה ברנד: מכוני הבקרה יחד עם סעיפי הרישוי נכנסים ביחד במועד המאוחר יותר.
<אמיר הלר: עד שלא יהיו מכוני בקרה לא נצטרך לפנות לרשות הרישוי כדי לקבל את האישור לבנייה?
<תמר מגדל: הסעיף מנוסח בצורה כזאת שרשות הרישוי יכולה להתנות את תחילת ביצוע העבודות בתנאים שהיו צריכים קודם.
<שירה ברנד: זה במקום לעכב את ההיתר על זה שעכשיו אתה צריך לתאם את המיקום של העגורן, או שעכשיו אתה צריך לתאם את המיקום של הפיגומים שיכסו את הרחוב בזמן שאתה בונה.
<שירה ברנד: במקום לעכב את ההיתר עד שתבנה את הגדר מסביב לאתר, במקום לעכב את ההיתר עד שתבצע את כל הדברים האלה, אנחנו אומרים: תקבל את ההיתר.
<שירה ברנד: תיקח לך את הזמן שאתה צריך להתארגנות.
<שירה ברנד: הדברים האלה יהיו תנאי לתחילת ביצוע העבודות.
<שירה ברנד: זה בדיוק מהכיוון ההפוך.
זבולון כלפה: דווקא מבחינת בוני הארץ - -
<אמיר הלר: אני אצטרך לחזור עוד פעם לקבל את האישור.
זבולון כלפה: את הדברים האלה ידעת לפני.
דוד ביטן: התנאי להיתר הוא התנאי להתחלה.
<נתן מאיר: יש לנו בעיה של ניסוח.
<נתן מאיר: יכול להיות שבמהות הם צודקים, אבל מהחריג הם עושים את העיקר.
<נתן מאיר: נצא מהנחה שמי שמבקש היתר מוכן לעשות את מה שצריך לעשות לפני ההיתר וגם אחריו אם זה תנאי מפקיע.
<נתן מאיר: למה לצאת מתוך הנחה שרק אחרי שהוא יקבל את ההיתר הוא יבחר את הקבלן המבצע ואת שאר הדברים?
<נתן מאיר: אם הוא יכול לעשות את זה לפני - -
זבולון כלפה: אלה דברים שקורים כל הזמן.
זבולון כלפה: אתה יודע את זה.
<נתן מאיר: כל דבר שאפשר לעשות לפני ההיתר הוא יעשה לפני ההיתר, לכן הלוגיקה של הנוסח צריכה להיות שאם קיבלת היתר, את כל הדברים המוקדמים עשית מראש.
<תומר רוזנר: זאת לא ההנחה.
<שירה ברנד: גם אם כן, תקבל מיד אישור תחילת ביצוע עבודה.
<תומר רוזנר: אתה לא יכול להציב גדר מסביב למגרש לפני שקיבלת את ההיתר.
<נתן מאיר: אני מחלק את התנאים לשניים: תנאים שאפשר לקיים אותם לפני ההיתר ותנאים שרק עם קבלת ההיתר ותחילת העבודה אפשר לקיים.
<תומר רוזנר: אם אלה תנאים שאפשר לקיים לפני ההיתר, אז הוא חייב לקיים אותם לפני.
<תומר רוזנר: אם אלה תנאים בהיתר, אז התנאים ייקבעו רק בהיתר וצריכים לקיים אותם אחרי שהם נקבעים.
<נתן מאיר: דיברנו קודם על תנאים בהיתר.
<נתן מאיר: תנאים בהיתר זה הכל תנאים שקשורים בביצוע ומה שנקרא תנאי מפקיע.
<נתן מאיר: אם לא קיימת אותם ההיתר בטל בדיעבד.
<נתן מאיר: בכל הדברים של גידור לא צריך אישור לתחילת עבודות.
<נתן מאיר: כל הדברים האלה יכולים להיות בהיתר.
תמר זנדברג: כמה היתרים בטלים בפועל בגלל תנאים בהיתר שלא מתקיימים?
תמר זנדברג: 0.
<קריאה: זה לא קשור - -
תמר זנדברג: זה בטל אוטומטית.
תמר זנדברג: תנסה להתמודד עם גדר שלא נבנתה או כן נבנתה בתנאי בהיתר.
<תומר רוזנר: זה שבעירייה שלך לא עושים זה משהו אחר.
<תומר רוזנר: יש מקומות שעושים.
תמר זנדברג: באיזה עיריות עושים?
<תומר רוזנר: תשאלי את אדון ביטן, הוא יסביר לך.
תמר זנדברג: זה באמת מעניין.
תמר זנדברג: אני אבקש נייר מהממ"מ שיבדוק כמה היתרים מבוטלים ומה קורה בפועל כשמבוטל היתר באופן אוטומטי, העיריות צריכות להתמודד עם סייעת נוספת, הן צריכות לאכוף את חוק העישון.
<נתן מאיר: למה צריך אישור לתחילת עבודה אם אתה יכול להעביר את הכל לתנאים בהיתר?
<נתן מאיר: דברים שאפשר לעשות לפני, כמו בחירת קבלן מבצע, יעשו לפני, כשאז גם לא צריך להתנות תנאים בהיתר.
<נתן מאיר: לא בחר קבלן מבצע, תכניס את הכל כתנאים בהיתר עצמו.
<נתן מאיר: אם הוא לא מקיים אותם ממילא זה תנאי מפקיע, בשביל מה צריך את האישור הנוסף?
<נתן מאיר: אנחנו ברפורמה שכולה לקצר את הזמנים להוצאת ההיתר.
<נתן מאיר: אחרי שכבר השגנו לכאורה את המטרה הזאת אנחנו מכניסים מקל בגלגלים עם אישור נוסף לתחילת עבודה.
<נתן מאיר: זה דבר מיותר לחלוטין.
זבולון כלפה: אתה ותיק הרבה יותר ממני בתחום.
זבולון כלפה: אתה יודע בוודאות שגם על גבי התכנית עצמה אתה נדרש לרשום את שמות המבצעים, הקבלנים, המתכננים, כולל הכל מכל.
זבולון כלפה: חלק מהוועדות לא מקפידות על הסעיפים האלה, כי הן אומרות: אנחנו יודעות שאתה רוצה להתקדם עם ההיתר לצורך מימון מול הבנק, לצורך כסף מהחמות וכו'.
זבולון כלפה: יצרנו פה מציאות שאמרנו שההיתר ירוץ קדימה.
זבולון כלפה: אתה יודע מראש לגבי הדבר הזה.
זבולון כלפה: כאתה יודע שכשתגיע לשלב הביצוע יש לך לעשות א',ב',ג',ד'.
זבולון כלפה: אם עשית תקבל אישור.
<נתן מאיר: בוא נדבר על האלטרנטיבה.
<נתן מאיר: לא נותנים למישהו היתר.
<נתן מאיר: כשהוא שואל למה הוא לא מקבל היתר, אומרים לו כי הוא לא הודיע מי הקבלן המבצע.
<נתן מאיר: תוך יום הוא בא ומודיע כי הוא מעוניין בהיתר.
<נתן מאיר: איזה מן פתרון מבחינה לוגית להגיד לו: את ההיתר תקבל כי זה ערך עליון להוציא היתר מהר, אבל עכשיו לא תוכל לבנות אם לא יהיה לך מסמך נוסף?
זבולון כלפה: בגוף השאלה שלך יש את התשובה.
זבולון כלפה: מי שעמד בכל התנאים, אז ממילא בשלב של ההיתר זה רק עניין טכני, אין פה כלום.
זבולון כלפה: בלחיצת מקש הוא מקבל את שניהם יחד.
<נתן מאיר: מאה אחוז.
<נתן מאיר: אם בתנאים שלאחר ההיתר ובהיתר עצמו תנאי לא מקוים זה תנאי מפקיע.
<נתן מאיר: למה צריך את המסמך שנקרא אישור תחילת עבודות?
אורי מקלב: מדובר בתנאים להיתר, לא בתנאים בהיתר.
אורי מקלב: נניח שהוועדה נתנה מספר פרמטרים וקיבלה החלטה שהצריפון הקטן שנמצא בקצה המגרש צריך להיהרס לפני קבלת ההיתר.
אורי מקלב: התנאי לקבלת ההיתר זה הריסת הצריפון שנמצא על המגרש הזה.
אורי מקלב: זה בתוך תנאי להיתר שנמצא בתוך החלטת ועדת התכנון.
אורי מקלב: מי שמבצע ומי שבודק יפעל לפני שמנפיקים את ההיתר.
אורי מקלב: זה התנאי של הוועדה להנפקת ההיתר.
אורי מקלב: היא נותנת הרבה כללים, כאשר אחד מהכללים למתן ההיתר זה הריסת הצריפון שנמצא בקצה המגרש.
אורי מקלב: בלי זה אי אפשר להנפיק.
אורי מקלב: לפני ההנפקה מישהו צריך לדאוג שזה נעשה.
<קריאה: הפקח של הוועדה.
אורי מקלב: זה נקרא תנאי להיתר.
אורי מקלב: יש דברים שצריך לדעת לפני זה.
אורי מקלב: יש תנאים בהיתר, יש תנאים להיתר.
<קריאה: זה תנאי בהיתר.
אורי מקלב: כדי לקצר תהליכים אנחנו צריכים את התהליך.
אורי מקלב: זה מהניסיון האישי שלי.
<אמיר הלר: אנחנו רוצים להבין מה השתנה בין מה שקיים היום, שיש היתר בתנאים שאתה צריך למלא ורק בהתמלא התנאים אתה יכול להתחיל לבנות, ובין מה שכתוב כאן שיתקבל היתר - אני לא יודע מה המשמעות שלו כי אתה לא יכול לבנות עם ההיתר הזה - ואתה צריך לפנות לרשות אחרי שהתקיימו תנאים 1,2,3 כדי לקבל אישור לתחילת ביצוע.
<אמיר הלר: מה ההבדל?
זבולון כלפה: אמיר, אני מוחה.
זבולון כלפה: זה נכון שהח"כים אמרו את מה שאמרת.
זבולון כלפה: הגורמים המקצועיים לא יכולים להתבטא ככה.
זבולון כלפה: דיברנו על כוח האדם בוועדה שמקבל x תכניות.
זבולון כלפה: אחד הרעיונות פה הוא ליצור מסלול על מנת לפשט את התהליך כדי שלא ישקיעו באותן בקשות למחסנים, תוספות, סגירה או השד יודע מה המון זמן, אלא זה ירוץ בצד.
זבולון כלפה: ממילא זה יקצר את המהלך לגבי חלק גדול מהדברים.
זבולון כלפה: ממילא זה ישפיע גם על המסלול העיקרי של נתינת ההיתרים הגדולים.
זבולון כלפה: צריך לראות את התמונה בכללותה.
זבולון כלפה: אי אפשר לקחת חוליה אחת, להסתכל עליה, לשפוט אותה ולפי זה להגיד.
זבולון כלפה: אני מרגיש שאנחנו טוחנים את הסעיף.
זבולון כלפה: מיצינו את העניין הזה.
זבולון כלפה: קיימנו דיון בפעם הקודמת בסעיפים האלה.
זבולון כלפה: אני מבחינתי חושב שיש פה איזון מספיק צודק והגיוני שנותן מענה לכל.
זבולון כלפה: אני מציע לסיים את הדיון בסעיף הזה.
<תומר רוזנר: רק תשובה לשאלת חברת כנסת זנדברג לגבי אם זה תקדים או לא.
<תומר רוזנר: אז לא, זה לא תקדים.
<תומר רוזנר: הוועדה הזאת אישרה לפני מספר שנים רפורמה ברישוי עסקים שהובטח בה מסלול ירוק לעסקים מסוימים שבהם אם רשות הרישוי לא מגיבה במועד ניתן רישיון עסק.
תמר זנדברג: אנחנו נבקש סקירה על המקרה הזה, אם הוא עובד כמו שצריך.
<תומר רוזנר: הוא עוד לא התחיל לעבוד.
<אמיר הלר: אפשר לבקש שמי שייתן את האישור לא יהיה רשות הרישוי אלא מהנדס הוועדה המקומית על מנת לקצר את התהליכים?
זבולון כלפה: רשות רישוי כוללת "המון" אנשים, כמו שאתה יודע.
זבולון כלפה: מדובר בשני אנשים מאוד חשובים בעיר..
זבולון כלפה: הם מחזיקים בהכי הרבה כוח ועוצמה ביד.
זבולון כלפה: הם הכי עסוקים.
זבולון כלפה: מכיוון שממילא קצובים להם 5 ימים - - אנחנו עוברים לנושא של התכנון בתחום המועצות האזוריות.
זבולון כלפה: דיברנו עליו ביום ראשון.
זבולון כלפה: טרטרנו את אנשי המועצות האזוריות שעלו לירושלים.
<תומר רוזנר: אנחנו דנים בפסקה (16) שמתייחסת לכל הוועדות המקומיות, בין אם הן מוסמכות, בין אם הן ועדות עצמאיות או מיוחדות ובין אם הן ועדות רגילות.
<תומר רוזנר: הסעיף הזה מאפשר תוספת אחוזי בנייה של 15% בבנייה רוויה ברשויות עירוניות.
<תומר רוזנר: בעקבות ההערה שנשמעה כאן על התוספת הזאת היא שונתה ל-20% עם מקסימום של 500 מטר.
<תומר רוזנר: זה בנושא של הבנייה הרוויה.
<תומר רוזנר: בבנייה הלא רוויה ברשויות עירוניות מדובר על תוספת של לפחות 50 מטר או 7% משטח המגרש, אך לא יותר מ-175 מטר.
<בינת שוורץ: זה בבנייה צמודת קרקע.
<תומר רוזנר: זה בבנייה לא רוויה ברשות עירונית.
<תומר רוזנר: לגבי רשות שאיננה עירונית, קרי מועצה אזורית, הסיכום שהושג בין יושבת-ראש הוועדה לשר הפנים עושה שתי אבחנות.
<תומר רוזנר: קודם כל, הוא מתייחס רק לבנייה שאיננה בנייה רוויה.
<תומר רוזנר: שם נעשית אבחנה באזורים גיאוגרפים.
<תומר רוזנר: במחוזות הצפון והדרום יחול הסדר דומה.
<בינת שוורץ: בהצעת החוק שהוגשה על ידי הממשלה לא היו למועצות האזוריות סמכויות, לא היו להן אפשרויות להוסיף זכויות בנייה.
<בינת שוורץ: כרגע הוספנו למועצות האזוריות אפשרות להוסיף זכויות בנייה במגרש המיועד למגורים לפי תכנית שאישרה הוועדה המחוזית.
<בינת שוורץ: ככל שהמועצה האזורית נמצאת במחוזות הצפון והדרום, אז אותם כללים שחלים על רשות עירונית לגבי שכונות שהם בבנייה לא רוויה יחולו גם עליה, זאת אומרת, תהיה לה סמכות להוסיף - -
זבולון כלפה: בואו נדבר חיובי כך שבמקום בנייה לא רוויה נגיד בנייה צמודת קרקע.
תמר זנדברג: צמוד קרקע זה לא כל כך חיובי, כי זה זולל קרקע, זה דבר לא סביבתי.
זבולון כלפה: חיים שם אנשים.
זבולון כלפה: זאת מציאות קיימת, אי אפשר להתכחש אליה.
תמר זנדברג: זאת מציאות קיימת.
תמר זנדברג: עכשיו אנחנו דנים בהרחבתה, לא בקיומה.
זבולון כלפה: זה דבר מבורך.
תמר זנדברג: האם מה שצריכים במרחב הכפרי אלה שמיישבים את הארץ ודואגים לגבולות ולחקלאות זה תוספות בנייה?
תמר זנדברג: בלי זה הם לא יגשימו את עבודת הקרקע?
זבולון כלפה: זה מינורי, תאמיני לי.
זבולון כלפה: הכל מוקלט כאן לדיון בוועדת הפנים על הבדואים אחר כך.
תמר זנדברג: אני ביקשתי סקירה משווה בין הסדרי הותמ"ל להסדרי חוק פראוור.
תמר זנדברג: אלה שני חוקים שקושרים הסדר תכנוני עם הסדר נדל"ני.
תמר זנדברג: בואו נראה אם ההסדרים האלה מקיימים שוויון במדינת ישראל לכל האזרחים או לא.
זבולון כלפה: תגלי לתדה
זבולון כלפה: מתך הרבה שבמקרה של הבדואים יש אפליה גדולה.
זבולון כלפה: זה לא הנושא.
<בינת שוורץ: מכיוון שלפי המצב התכנוני היום במדינת ישראל מי שקובע את מספר יחידות הדיור שיהיה בכל יישוב, בכל מועצה אזורית זאת תמ"א 35, אז אנחנו לא מייצרים כאן תכנון אלא סמכויות לוועדות מקומיות במועצות אזוריות לאשר תוספת של זכויות בנייה למגורים על פי התכניות.
<בינת שוורץ: זה לגבי מחוזות הצפון והדרום.
<בינת שוורץ: לגבי שאר המחוזות, שזה מרכז, ירושלים, חיפה ותל אביב, שם הסמכות של הוועדה המקומית הרבה יותר מצומצמת.
זבולון כלפה: במקרה של המועצות האזוריות.
<בינת שוורץ: במקרה של המועצות האזוריות.
<בינת שוורץ: מה שמותר להן לעשות זה להוסיף עד 50 מטר מרובע בכל מגרש כזה למגורים.
<בינת שוורץ: זה אך ורק לצורך הרחבה או תוספת של יחידת דיור, לא לצורך הקמת יחידת דיור חדשה.
<בינת שוורץ: במקרה שבו התכניות הארציות או המחוזיות קבעו בישוב במחוז ירושלים שאפשר להגיע ל-200 יחידות דיור והיום יש שם רק 150, לגבי 50 יחידות הדיור הם יצטרכו לבוא לוועדה המחוזית כי הסמכות תהיה בוועדה המחוזית.
<בינת שוורץ: לעומת זאת, באותו מקרה במחוז דרום או במחוז צפון הם יוכלו לעשות את התוספת הזאת בוועדה המקומית עצמה.
זבולון כלפה: אותן 50 יחידות דיור שכלולות בתוך התמ"א יצטרכו - -
<בינת שוורץ: אני מנסה להמחיש את ההבדל בין סמכות לבין זכויות תכנון.
<בינת שוורץ: יש את מה שמאשרים ביישובים הכפריים ואת מי שמאשר.
<בינת שוורץ: מה מאשרים למגורים בישובים הכפריים נקבע בתכנית מתאר ארצית מספר 35, בתכניות המחוזיות או בתכניות המתאר המקומיות ליישוב, הכל לפי ההיררכיה ולא יותר ממה שקבעה תמ"א 35.
<בינת שוורץ: היום אנחנו בדיון על מי מאשר.
<בינת שוורץ: האבחנה שנעשתה כאן היא בין מחוזות צפון ודרום וכל היתר.
<בינת שוורץ: נניח מצב שבו בישוב מסוים מותר להגיע ל-x יחידות דיור גם כשהוא בצפון מבחינה תכנונית וגם כשהוא במרכז.
<בינת שוורץ: במרכז לא תוכל המועצה האזורית לאשר את תוספת יחידות הדיור הזאת, בצפון היא תוכל לאשר, ניתנת לה הסמכות.
נחמן שי: את יכולה להסביר למה את מחריגה אותה?
<בינת שוורץ: אחרי שהבנו את פער הסמכויות אני אסביר את הרציונל.
<בינת שוורץ: הישובים הכפריים נתפשים לעיתים בכל מה שקשור למגורים כישות שעלולה לפגוע בישובים העירוניים.
<בינת שוורץ: אנחנו לעיתים רואים מצבים שבהם - -
<מוטי דלג'ו: בינת, את מאמינה במה שאת אומרת?
<בינת שוורץ: אני מסבירה את הרציונל.
<בינת שוורץ: עומד רציונל מאחורי זה.
<מוטי דלג'ו: רציונל פוליטי, לא תכנוני.
<בינת שוורץ: הרעיון היה לתת את הסמכות לוועדה המחוזית במקרים בהם עלולה תוספת המגורים הזאת לפגוע בעיר כי היא זאת שמסתכלת על העיר ועל היישוב ליד.
זבולון כלפה: התמ"א לא הסתכלה על זה?
<בינת שוורץ: התמ"א הסתכלה על זה, היא נתנה מקסימום.
<בינת שוורץ: עכשיו אנחנו נכנסים לרזולוציה אם מנצלים את כל המקסימום או מגיעים לחלקו.
<בינת שוורץ: הרציונל שעומד בבסיס הסעיף הזה הוא לאפשר לוועדה המחוזית לקבל את ההחלטות האלו במקומות שבהם "התחרות" בין הערים לישובים הכפריים גדולה.
<בינת שוורץ: הכוונה לאזור מרכז הארץ.
<בינת שוורץ: באזורי הפריפריה, צפון ודרום, גם אם ישנה תחרות מסוימת בין העיר לישובים הכפריים אנחנו חושבים שהאינטרס הכללי של גידול אוכלוסייה ויצירת מגוון של סוגי מגורים, בין אם זה בעיר, בין אם זה בישובים, גובר על האינטרס שהצגתי קודם , לכן נתנו שם סמכות לוועדה המקומית.
<מוטי דלג'ו: אני חושב שהיה צריך לעשות כאן שינוי דרסטי.
<מוטי דלג'ו: אני מלווה את הדיונים של הוועדה מתחילת הדרך.
<מוטי דלג'ו: בכל ישיבה אני רואה שרואים אותנו כגוף מוקצה שצריך לצמצם את הזכויות שלו.
<מוטי דלג'ו: בתחילת הדרך דובר על זכויות בנושא של מסחר ותעשייה.
<מוטי דלג'ו: אמרנו, אוקי, בסדר, את זה אנחנו מבינים.
<מוטי דלג'ו: מי עינו צרה בנושא של מגורים?
<מוטי דלג'ו: למה באזור המרכז לצמצם?
<מוטי דלג'ו: למה לכפר תבור ולאבן יהודה, שהם בעצם האיום על הערים ולא המועצות האזוריות, מותר לתת סמכויות, מה שאסור לתת למועצה אזורית כמו עמק חפר עם 40 אלף תושבים או דרום השרון עם 30 אלף תושבים?
<מוטי דלג'ו: העניין הזה לא ברור.
<מוטי דלג'ו: זה עניין פוליטי ולא עניין תכנוני.
<מוטי דלג'ו: אתם רוצים, תגדירו, תגידו: שמע, מבחינה פוליטית אנחנו רוצים להחליט כך, מבחינה תכנונית אין שום הצדקה.
<מוטי דלג'ו: למה אתם רוצים לצמצם את הזכות הזאת?
<מוטי דלג'ו: הממשלה באופן עקבי יוצאת ממתן סיוע ושירותים לרשויות המקומיות, במיוחד במועצות האזוריות.
<מוטי דלג'ו: אותו בית שמבקש עוד 50, עוד 100 מטר לבנות, מבחינתנו זו ארנונה.
<מוטי דלג'ו: הוא לא עושה כתוצאה מכך עוד ילדים.
<מוטי דלג'ו: זה ארנונה לוועד המקומי, זה ארנונה למועצה.
<מוטי דלג'ו: זה מאפשר לה לחיות.
<מוטי דלג'ו: הבעיה שמעלים פה היא בעיה פוליטית.
<מוטי דלג'ו: אנחנו דוחים את זה.
<מוטי דלג'ו: מי שהיה בטקס שבו נתנו פרסים לניהול ראה ש-70% מהמועצות האזוריות היו בין אלה שקיבלו.
<מוטי דלג'ו: אי אפשר לסמוך עליהן:?
<מוטי דלג'ו: למה כל הזמן מצמצמים ומצמצמים?
<מוטי דלג'ו: אנחנו מוכנים לנושא של מסחר ותעשייה, אבל למה עיניכם צרה בנושא של מגורים?
<מוטי דלג'ו: דרך אגב, ישנה מדיניות של הממשלה שיורה לעצמה כל הזמן ברגליים.
<מוטי דלג'ו: כל יחידת דיור במגזר הכפרי לא עולה לממשלה שקל אחד, היא רק נותנת מיליונים ומיליארדים לקופת המדינה.
זבולון כלפה: יחידה אחת?
<מוטי דלג'ו: לא יחידה אחת, אלא כל יחידה נוספת.
<מוטי דלג'ו: היום מינהל מקרקעי ישראל גובה באזור המרכז 2 מיליון שקל על חצי דונם.
<מוטי דלג'ו: אני לא מבין מה צרות העין הזאת.
<מוטי דלג'ו: מה שמותר לכפר תבור, מה שמותר למועצה מקומית פרדסיה, מה שמותר לאבן יהודה אנחנו מבקשים שיהיה מותר גם למועצות האזוריות.
נחמן שי: אני לא מבין את הרצון להחריג את המועצות האלו ממועצות אחרות.
נחמן שי: אני דווקא הבנתי שיש כוונה לצופף אוכלוסייה במדינת ישראל, לא להתפרס לעבר שטחים חדשים.
תמר זנדברג: מה זה עושה?
<מוטי דלג'ו: זה מצופף.
<מוטי דלג'ו: זה על ה-2.5 דונם הקיימים.
נחמן שי: זה מצופף.
נחמן שי: לתוך הישובים הקיימים יצטרפו.
נחמן שי: יכול להיות שתהיה יציאה מסוימת של אנשים מהעיר, אבל זה תהליך מוכר בכל העולם, לא נוכל לשנות אותו.
זבולון כלפה: בשוליים.
<ארז קמיניץ: זה בסדר גמור, רק שהוועדה - -
נחמן שי: כשמביאים גזירה צריך להחיל אותה על כולם, לא ליצור בתוכה פערים כאלה ואחרים.
נחמן שי: בלאו הכי הממשלה מחפשת דרכים לפתוח אפשרויות חדשות לדיור וליכולת של אנשים למצוא לעצמם מקום חדש לגור בו.
נחמן שי: העניין הזה לחלוטין לא מובן לי.
נחמן שי: אני אשמח אם בינת תיתן לזה שיקול נוסף.
נחמן שי: אני לא אוהב את ההפרדה הזאת.
תמר זנדברג: אנחנו הולכים לעידן של ציפוף עירוני, עידן של חיזוק הערים וחיזוק המרחב העירוני, במיוחד המרחב העירוני הקיים.
תמר זנדברג: אנחנו דנים בזה גם במסגרות אחרות, כמו במסגרת התיקון לתמ"א 35 ובמסגרת הותמ"ל.
תמר זנדברג: בואו נחלק את המציאות ובמיוחד את הישובים בארץ לישובים עירונים ולמרחב הכפרי והחקלאי, שהוא מרחב לגיטימי שיש בו ישובים.
<מוטי דלג'ו: שעשה משהו.
תמר זנדברג: יש בו הרבה ותיקים.
תמר זנדברג: הוא עשה משהו ועדיין עושה משהו.
תמר זנדברג: הוא היום תורם ומחזיק אצלו את מרב השטחים הפתוחים, השטחים הירוקים, את הריאות לדורות הבאים ואת החמצן הירוק שכולנו נושמים בכל המדינה.
תמר זנדברג: אני תומכת בכך שהמרחב העירוני יצטופף, יהיה יותר איכותי ויותר בר קיימא, עם תחבורה ציבורית, עם מחירי דיור נמוכים, עם תמהיל חברתי, עם כל מה שתרצה, והמרחב הכפרי יישאר דליל, כפרי, חקלאי.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה האם נדל"ניזציה של המרחב הכפרי זאת הדרך לעשות את זה.
תמר זנדברג: אנחנו הולכים כאן ליחידות דיור.
תמר זנדברג: זה לא שמירה על המשקים.
תמר זנדברג: אני אצטרף אליכם בשמירה על המשקים, בשמירה על השדות.
תמר זנדברג: אתם רוצים לבנות וילות שיהפכו לפרברים, לא לישובים כפריים חקלאים כמו שאתם צריכים להיות ואני רוצה שתהיו.
נחמן שי: תקבעי את זה בכל הארץ.
נחמן שי: או שתקבעי דין אחד פה, או שתקבעי דין אחד שם.
נחמן שי: למה את מתחיל לשנות מאזור לאזור?
תמר זנדברג: כי דין המרחב העירוני לא כדין המרחב הכפרי משום בחינה - לא תכנונית, לא מבחינת התרומה - -
<מוטי דלג'ו: תמר, לא הבנת אותנו.
<מוטי דלג'ו: אנחנו מדברים על הכתם הצהוב, איפה שמותר לבנות, לא על פריסה לשטח הירוק.
<מוטי דלג'ו: זה ה-2.5 דונם במסגרת המגורים החקלאיים, שזה המחסן, בתי האימון וכל שאר הדברים.
תמר זנדברג: איזה מחסן ובתי אימון?
תמר זנדברג: אתם רוצים להוסיף שטחים ליחידות דיור.
<מוטי דלג'ו: לא שטחים.
<מוטי דלג'ו: בתוך השטח הקיים.
<מוטי דלג'ו: זה האינטרס שלך.
תמר זנדברג: בתוך השטח הקיים זה ה-2.5 דונם.
נחמן שי: בתוך השטח שכבר בנוי.
תמר זנדברג: הוא לא בנוי.
תמר זנדברג: מדובר על 2.5 דונם.
נחמן שי: הוא מוכר לבנייה.
נחמן שי: בתוך השטח שמוכר לבנייה הם רוצים להוסיף.
נחמן שי: אם זה מותר באזורים אחרים, למה פה לא?
תמר זנדברג: נחמן, זה מרוקן את הערים מהאוכלוסייה החזקה שלהן.
תמר זנדברג: זה מוציא את האנשים לישובים הפרבריים.
נחמן שי: תאסרי את זה בכל הארץ.
תמר זנדברג: דרך אגב, אני בעד.
תמר זנדברג: אני מתנגדת לתיקון תמ"א 35, אני מתנגדת לבנייה צמודת דופן בותמ"ל.
תמר זנדברג: אני חושבת שישראל צריכה לחזק את מרכזי הערים הקיימות.
תמר זנדברג: יש המון ערים והמון ישובים במדינת ישראל.
תמר זנדברג: אמרתי כבר בדיון קודם שישראל היא שיאנית העולם במספר היישובים לנפש.
תמר זנדברג: יש מספיק מקום בתוך הרקמה העירונית הקיימת.
תמר זנדברג: צריך לחזק את המרקם הבנוי ולהעצים אותו כי הוא הולך ומתרוקן.
תמר זנדברג: במקום זה אנחנו מקימים עוד ועוד שכונות וילות.
<מוטי דלג'ו: לא נכון מה שאמרת.
זבולון כלפה: זה לא נראה כך.
תמר זנדברג: בואו נקיים על זה דיון.
<ארז קמיניץ: צריך לחלק את הדיון לשניים.
<ארז קמיניץ: יש פה דיון מהותי בשאלה אם ראוי להוסיף יחידות דיור, אם לא ראוי להוסיף יחידות דיור, כמה יחידות דיור.
זבולון כלפה: את זה תמ"א 35 הגדירה.
<ארז קמיניץ: התוכן של הדיון הזה נעשה בדיונים אחרים בתמ"א 35.
<ארז קמיניץ: בדיון כאן אנחנו עוסקים בענייני סמכות.
<ארז קמיניץ: השאלה שהוועדה צריכה לשאול את עצמה היא בידי מי היא מפקידה את שאלת התוכן, בידי מי היא נותנת.
<ארז קמיניץ: האם היא נותנת את זה בידי ועדה מחוזית, או שהיא נותנת את זה בידי הוועדה המקומית.
<ארז קמיניץ: כאשר אנחנו עוסקים במועצות אזוריות, אז כנראה שאם אתה נותן את זה בידי הוועדה המקומית, שפה היא המועצה האזורית, התשובה תהיה לכיוון כל מה שתמ"א 35 אפשרה.
<ארז קמיניץ: אם אתה נותן את השאלה בידי הוועדה המחוזית, הדעת נותנת שהוועדה המחוזית תשאל את עצמה אם באזור הספציפי שהיא בוחנת כרגע ראוי לקדם פרבור, האם ראוי להוסיף יחידות דיור במרחב הכפרי או לא.
<ארז קמיניץ: זה נעשה על ידה בראייה מחוזית כללית.
<ארז קמיניץ: הסעיף עוסק בשאלה בידי מי נותן המחוקק את הסמכות להחליט האם באזור מסוים נשלים את מה שתמ"א 35 מאפשרת או לא.
<ארז קמיניץ: ההצעה שאיתה באה הממשלה עושה אבחנה בין אזורים בארץ.
<ארז קמיניץ: אני מבין שחבר הכנסת שי מתנגד לאבחנה הזאת.
<ארז קמיניץ: האבחנה הזאת שואלת את השאלה איפה המתח בין המרחב הכפרי והמרחב העירוני בשאלת הפרבור הוא המשמעותי ביותר.
<ארז קמיניץ: האמירה של הממשלה היא שהמתח הזה גדול ביותר באזור המרכז ובאזור ירושלים, לכן ההחלטה - -
נחמן שי: אני מבין שהנטייה היא להוסיף אוכלוסייה לאזורי המרכז.
נחמן שי: אין החלטה לפזר את האוכלוסייה ברחבי הארץ.
נחמן שי: אם היא מתפזרת זה טוב.
נחמן שי: אין איזה מאמץ לאומי לרוץ החוצה.
<ארז קמיניץ: אתה מושך אותי לתוכן.
<ארז קמיניץ: אני מנסה להסביר שהסעיף הזה עוסק בסמכות.
<ארז קמיניץ: אנחנו חושבים שאת הסמכות באזור המרכז צריך לתת בידי הוועדה המחוזית.
<ארז קמיניץ: השאלה היא אם ניתן לוועדה המחוזית בראייה המרחבית שלה את ההחלטה להגיד אם בהינתן זה שליד נתניה יש את כפר נטר וכו' היא מוכנה שיוסיפו יחידות דיור, או שניתן את ההחלטה הזאת בידי כפר נטר.
<ארז קמיניץ: בזה עוסק הסעיף.
<ארז קמיניץ: נכון שגם קריית שמונה מול גליל עליון - -
נחמן שי: באזורים אחרים תוכל לעשות את זה הוועדה המקומית.
נחמן שי: כאן אתה לא סומך על החתולים שישמרו על השמנת?
<ארז קמיניץ: אני לא מתבטא בצורה הזאת.
נחמן שי: אתה מתכוון לזה.
<ארז קמיניץ: יכול להיות שתוספנה יחידות דיור, רק מי שיגיד את זה תהיה הוועדה המחוזית.
זבולון כלפה: אני רוצה שנרענן כולנו את הזיכרון ההיסטורי שלנו.
זבולון כלפה: המספר הזה לא נולד סתם.
זבולון כלפה: מספר יחידות הדיור שמותרות באותן נחלות בישובים לא נולד סתם, הוא נולד מתוך היגיון מסוים בעבר הרחוק שתקף גם לגבי היום.
זבולון כלפה: לא השתנה כלום.
זבולון כלפה: זה שמתירים 2.5, 3 - -
<ארז קמיניץ: זה רשות מקרקעי ישראל.
<ארז קמיניץ: יש אבחנה בין הקניין לתכנון.
<ארז קמיניץ: רשות מקרקעי ישראל והחלטות המועצה שלה הולכות בהקשר הזה לקראת עוד ועוד איוש נחלות פנויות.
<ארז קמיניץ: מבחינת רשות מקרקעי ישראל השימושים שהיא מאפשרת הן 3 יחידות דיור בצורה כזאת או אחרת.
<ארז קמיניץ: היא אומרת שבשטח המגורים, שזה 2.5 דונם, זה מה שהיא מוכנה שיעשו, הכל בכפוף לתכנון.
<ארז קמיניץ: אנחנו עכשיו בתכנון.
<ארז קמיניץ: תמ"א 35 בהיבט של התוכן שלה קובעת את הגבול העליון.