GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גרשון ברקוביץ: מנהלי החברה הבכירים, מרמת היושב-ראש והמנכ"ל, הגיעו לשטח, עבדו וניהלו את האירועים מקרוב בשטח, הופיעו בתקשורת ושמרו על קשר הדוק עם ראשי הרשויות המקומיות, וראוי לציין גם מוסדות רגישים לאספקה כמו בתי אבות, בתי חוסים ואוכלוסיות חלשות.
<גרשון ברקוביץ: שיתוף הפעולה היה בגדול שיתוף פעולה מצוין, גם עם משטרת ישראל, פיקוד העורף, הצבא, הרשויות המקומיות.
<גרשון ברקוביץ: שיתוף הפעולה הפך להיות יעיל יותר החל מה-15 בדצמבר לאחר שנבנו כוחות משולבים של צוותי החברה ביחד עם ניידות משטרת ישראל וציוד פילוס ייעודי של פיקוד העורף: נגמ"שים, מפלסות ומסוקים, שבהם הוטסו גנרטורים ליישובים מרוחקים שלא ניתן היה לחבר אותם דרך רשת החשמל.
<גרשון ברקוביץ: החברה נהגה מתחילת האירוע באסטרטגיה תקשורתית מובנית של שקיפות ופרו אקטיביות.
<גרשון ברקוביץ: גופי התקשורת הוכנסו לחדר החמ"ל.
<גרשון ברקוביץ: בעיקרון המנכ"ל הכריז שכל מה שהחברה יודעת, הציבור יודע, וכך נהגנו לאורך כל האירועים.
דוד צור: תזכור שאנחנו בסיכום, לא בתחקיר.
<גרשון ברקוביץ: אני מציג בגדול את הנקודות העיקריות.
דוד צור: מה הלקחים, ההמלצות?
<גרשון ברקוביץ: אנחנו מתחברים לרוב ההמלצות הגנריות שהועלו כאן היום.
<גרשון ברקוביץ: התובנה העיקרית שלנו שצריך להיות תיקון חקיקה, שיאפשר לעגן בחקיקה את הסיוע שניתן לנו מהגופים השונים: משטרת ישראל, פיקוד העורף.
<גרשון ברקוביץ: אנחנו לא נמצאים ברשימת הכוחות והמשימות שלהם בשגרה.
<גרשון ברקוביץ: חשנו שברגע שקיבלנו את הסיוע, למעשה הצלחנו לקצר טווחי זמן ולחבר מהר את הלקוחות.
<דדי שמחי: הוא לא מתאר מה שהיה שם.
<דדי שמחי: מה שהיה שם זה אירוע חריג.
<גרשון ברקוביץ: תן לי לסיים, ברשותך.
<גרשון ברקוביץ: קיים נושא של היערכות הפרט ומוסדות רגישים לאירועים כאלה של מזג אוויר קיצוני.
<גרשון ברקוביץ: אנחנו חושבים שצריך להסדיר בחקיקה את כל הנושא הזה.
<גרשון ברקוביץ: ההצעה שלנו לטפל בזה דרך רישיונות עסק, גופי הרווחה, משרדי הרווחה והבריאות.
<גרשון ברקוביץ: מצאנו את עצמנו מתדלקים גנרטורים של גופים כאלה, מסייעים לגופים כאלה מעבר למה שהחוק דורש מאתנו, באופן וולונטרי, אבל בהחלט צריך להיערך לסופות הבאות.
<גרשון ברקוביץ: כפי שאמר חבר הכנסת דב חנין, יש מגמה של הקצנת מזג אוויר בעולם ויש סיכוי סביר שהן יתרחשו עלינו לא אחת ל-130 שנה.
דוד צור: משטרת ישראל – פו"ש.
<מוריס חן: חמש נקודות בקצרה.
<מוריס חן: ראשית, נושא האחריות.
<מוריס חן: דובר פה קודם לכן לא מעט על אחריות, אני אתייחס לסוגיית הפיקוד והשליטה.
<מוריס חן: הן משטרת ישראל והן גופי ההצלה – האחריות הזאת מוסדרת בחוק בצורה טובה ונותנת מענה לתרחישי החירום שבשגרה.
<מוריס חן: נקודה שנייה זה לגבי סופת השלגים, בטח אחרי 100 שנה, אפשר לראות על-פי ההגדרה בחוק שהיא עונה להגדרה של פגע טבע.
<מוריס חן: נושא ההכרזה נדון, הוחלט שלא להכריז.
<מוריס חן: עם זאת, זה גם עלה פה בדיון המקדים, למשטרה יש סמכות, מתוקף חוק זה, למרות שאין הכרזה של השר, למשך יומיים לעשות שימוש בחוק.
<מוריס חן: זאת אומרת, אין פה איזה לקונה לפוקד ולשולט בהיבט של סמכויות להכיל אירוע כזה.
<מוריס חן: עלתה פה סוגיה כלכלית של שיקולים כלכליים בהקשר של השיפוי.
<מוריס חן: צריך לבוא ולהזכיר שהחוק עצמו מסדיר את הנושא הזה בצורה מאוד-מאוד מסודרת.
<מוריס חן: אנחנו מסכימים עם הגישה של ווה, למדרג את זה בצורה כזאת או אחרת, כדי שנדע איפה ומתי נכון להכריז.
<מוריס חן: אנחנו שותפים לעבודת המטה של ההסדרה בעורף.
<מוריס חן: ולסיכום, אסור לשכוח, אני מדגיש שאירוע הסופה נדון במבחן התוצאה – הצלת חיים.
<מוריס חן: גופי החירום וההצלה, צה"ל ומשטרת ישראל, עמדו באתגר.
<מוריס חן: אמרה את זה קודם לכן חברת הכנסת מירי רגב, שבאירועים אחרים, במקומות אחרים בעולם, כשגופי החירום המגיעים ראשונים, באירועים פחותים לא עמדו במשימה.
<מוריס חן: את זה אסור לשכוח.
דוד צור: תתייחס אולי למה שאמר חבר הכנסת חנין.
דוד צור: הוא דיבר על זה שבזמן האירוע ניהלו את האירוע בכמה חפ"קים נפרדים, בעיקר גופי התשתיות, שהוא התייחס אליהם, ולא התכנסו לחפ"ק אחד באופן מוסדר.
דוד צור: האם זה נכון?
<מוריס חן: לעניין הפו"ש זה - - -
<מוריס חן: ריכזנו את כל הגופים שנוגעים בעניין, כל גופי ההצלה, זו הסמכות שלנו לפי החוק.
<מוריס חן: הם ישבו כולם במטה הארצי במיני חפ"ק, אבל חפ"ק מספיק שייתן מענה במחוז מרכז, כשירושלים למעשה היתה חסומה.
<מוריס חן: זה לגבי מאמץ הפו"ש.
<מוריס חן: המאמץ האזרחי נוהל על-ידי המשרד לביטחון פנים, לא בכדי הוא ישב סמוך אלינו, כדי שבסוף תהיה פה הלימה בין מאמץ הפו"ש למאמץ האזרחי.
דוד צור: המשרד לביטחון פנים, לא המשרד הגנת העורף?
דב חנין: כל אחד חושב שהוא ניהל את האירוע הזה - - -
<מוריס חן: האחריות הכוללת של השר לביטחון פנים, במסגרת הזאת הוא ריכז - - -
<דדי שמחי: היה גם נציג של המשרד לביטחון פנים בחמ"ל.
<דדי שמחי: אני רוצה להתייחס לחברת החשמל כמקרה שאפשר ללמוד ממנו.
<דדי שמחי: בעקבות המלצתנו בדיון שהיה עם ראש הממשלה והשר לביטחון פנים הצענו לראש הממשלה שפיקוד העורף יקבל אחריות משימתית על נושא החשמל.
<דדי שמחי: השר לביטחון פנים, שהוא היה אחראי, הטיל את המשימה על פיקוד העורף והכפיף לטובת זה גם את משטרת ישראל.
<דדי שמחי: התיישבנו בחברת החשמל והקמנו מפקדה משימתית בחברת החשמל.
<דדי שמחי: הבאנו ציוד וקשר ייעודי, ציוד לווייני.
<דדי שמחי: את כל הצוותים של חברת החשמל, מה שאתה מכיר, שרואים אותם במפה אלקטרונית, ניהלנו הכול כמבצע צבאי עם מכשירי קשר צבאיים והכול צבאי.
<דדי שמחי: ללמדך את היכולות של פק"ע.
<דדי שמחי: זה היה אז, זה טוב לאז.
<דדי שמחי: אותו דבר אפשר אחרי זה לבצע גם במקרים אחרים.
<דדי שמחי: מה שאני מנסה לומר במקרה הזה לראות מיצוי נכון של יכולות קיימות.
<דדי שמחי: אני לא מאמין שיש ארגון אחר שיכול להקים בתוך שעתיים מפקדה משימתית כזאת ולנהל דבר כזה, וזה מסביר למה חשוב שפיקוד העורף יישאר תחת צבא ההגנה לישראל.
<דדי שמחי: כמו שאמר גם ראש החירום בביטחון פנים, חיים, שהמשרד לביטחון פנים לא יכול לקבל את פק"ע, הוא לא יכין עכשיו מרכזי גיוס ל-60,000 חיילים.
<זאב צוק-רם: זה לא אומר השר שלך.
חיים כהן: לא אמרתי.
<דדי שמחי: מרכזי גיוס ל-60,000 חיילים, זה לא עובד.
<דדי שמחי: עד כאן.
דוד צור: אני רוצה לומר לך וגם נאמר, ולא התייחסתי לזה כשזה נאמר בפעם הקודמת, אמר את זה בצלאל, המשרד לביטחון פנים, א', לגבי חוק שירות הגיוס, הוא מחזיק למשל במשמר הגבול, שבו גם חוק השירות - - -
<דדי שמחי: הצגתי לשר להגנת העורף - - -
דוד צור: אתה מדבר על מילואים.
<דדי שמחי: נכון.
דוד צור: אתה לא חייב להגיד, כי אולי זה סוד, אבל בעיקרון כשאנחנו מדברים על השלד, הרי בסוף בפיקוד העורף מדובר במטה, הוא שלד שעליו אחרי זה מתלבש כל המילואים - - -
<דדי שמחי: אתה צודק, אדוני.
דוד צור: אני לא בהכרח מסגיר את המחשבות שלי שזה חייב להיות תחת היררכיה ברורה אחת.
דוד צור: המצב הזה הוא מצב אנומלי.
דוד צור: אגב, אני שומע פה שבסך הכול מסכמים גם חברת חשמל, גם המשטרה, גם הפו"ש, כולם אומרים: בסך-הכול בתנאים האלה, האירוע הזה היה אירוע שהתנהל בצורה טובה, על הכיפאק.
דוד צור: דווקא מהבחינה הזאת זה היה מה שנקרא "מודל על רטוב".
דוד צור: היה לנו מודל על רטוב.
דוד צור: אם היה לנו אירוע כאוטי הרבה יותר כמו רעידת אדמה או צונמי, בואו ננסה לחשוב מה היה קורה אז, האם המודלים שהפעלנו היו אכן מגיעים לאותה רמה?
<דדי שמחי: אדוני היושב-ראש, שני משפטים, אני בטוח שהמשטרה תסכים אתי.
<דדי שמחי: באירוע גדול של רעידת אדמה, על-פי התוכניות הקיימות כיום, כמות הסד"כ שתופעל, אין סיכוי שאף אחד ישלוט בזה חוץ מצבא ההגנה לישראל.
<דדי שמחי: זה לא עובד אחרת.
<דדי שמחי: אני מצדיע למשטרת ישראל, היא לא יכולה, כי היא לא בנויה לדברים האלה.
<דדי שמחי: לא יכול להיות, זו עובדה.
דוד צור: בטח לא במצב של היום.
דוד צור: אני מכיר קצת את המשרד לביטחון פנים – את המשרד, אני לא מדבר על משטרת ישראל - -
חיים כהן: מכל הזוויות.
דוד צור: מכל הזוויות.
דוד צור: - - ואני מסכים אתך שהמשרד לביטחון פנים במבנה שלו היום לא ערוך עדיין לקלוט את פיקוד העורף לתוכו.
דוד צור: אתה שואל אם ברציונל הדבר הזה, צריך להכווין אליו, ולהגיד: ב-2018, 2020, 2030, מתישהו זה צריך להיות?
דוד צור: אנחנו מדינה שכבר 65 שנה כך, צריך לאזרח את הדבר הזה, נקודה.
דוד צור: זה משהו שצריך לעבוד עליו.
דוד צור: לצערי הקיבעון הזה שבו משרד הביטחון הוא המשרד היחיד שאמור לטפל גם בשגרה אל מול רשויות, הוא מצב שבדמוקרטיה צריך להפסיק לקיים אותו, לא צריך להשלים עם זה.
דוד צור: אתה מדבר אתי על אילוצים נכונים, אובייקטיביים, אבל בשורה התחתונה זה ערוך לא נכון.
דוד צור: קח את ארצות-הברית הגדולה, אחרי 11 בספטמבר התקבלה החלטה דרמטית להקמה של המשרד להגנת העורף.
דוד צור: איזה קושי היה למשמר הלאומי, למשרד התחבורה, למשרד ההגנה, ל-FBI, ל-TSA שהוקם, לכל הרשויות, לוותר על הסמכויות, אבל בסופו של דבר היה פה רציונל.
דוד צור: לא הגענו לשם עדיין.
דוד צור: עם כל העבודות שנעשות במל"ל, לא הגענו לשם.
דוד צור: אתה שואל איך לעשות את זה, זה סיפור בפני עצמו.
דוד צור: אתה שואל אם צריך לעשות את זה, לדעתי כן.
<דדי שמחי: אדוני, רק בגלל שנרשם פרוטוקול, אין דין ארצות-הברית כדין ישראל, ודין ישראל כדין ארצות-הברית, אפשר לפרש את זה לכיוונים אחרים.
<דדי שמחי: המשמר הלאומי עדיין עובד בארצות-הברית ת"פ המטות המשולבים, אבל זה לא המקום, אנחנו גם קצרים בזמן.
דוד צור: מילה נוספת על התשתיות.
<תמיר שניידרמן: הערה לגבי הנושא של חדרי המצב.
<תמיר שניידרמן: למרות שיש לנו יכולת של חדרי מצב, ובוצעה הערכת מצב בראשות המנכ"לית והוחלט לא לפתוח חדר מצב תשתיות, אלא להתמקם, האנשים שלנו, אנשים של אגף הביטחון, המנכ"לית והשר בחדר המצב של חברת חשמל, ולשם הגיע גם מפקד מחוז של פיקוד העורף ונציג המשטרה ואנחנו בנוסף שלחנו את סגן מנהל מינהל הדלק לחמ"ל של המשרד לביטחון פנים.
<זאב צוק-רם: אני רוצה בעיקר להתייחס למה שהציג חבר הכנסת דב חנין, שאמר שהיה בוקה ומבולקה כתוצאה מריבוי חמ"לים.
<זאב צוק-רם: אני רוצה להבהיר שהגוף שאצלנו במדינה נכון להיום שפועל בצורה ההיררכית, המלאה, ומפעיל הרבה מאוד גופים, פועל גם הוא עם עשרות חמ"לים בגופים שונים בתוכו, ובסוף הכול מתנקז למוצב הפיקוד העליון של הצבא, וזה חמ"לים בפיקודים המרחביים.
<זאב צוק-רם: אי-אפשר לעבוד אחרת.
<זאב צוק-רם: אותו דבר גם כאן זה עובד ועבד.
<זאב צוק-רם: כל ראשי הרשויות שמנהלים חמ"לים בונים תמונת מצב ומעבירים את זה למשרד להגנת העורף, כל משרדי הממשלה שמפעילים מרכזי הפעלה שלהם מעבירים את תמונת המצב למשרד להגנת העורף, בסוף זה מועבר למי שניהל את האופרציה באותו רגע, השר לביטחון פנים, שהמנכ"ל שלו ישב וניהל את תמונת המצב האזרחית.
<זאב צוק-רם: אני לא רואה בזה שום כשל, זה לא בעייתי, נהפוך הוא.
<זאב צוק-רם: אני רוצה להזכיר לך, חבר הכנסת חנין, שראש העיר שהוא מנהל מרכז הפעלה, הוא לא עוסק רק בשלג באותו רגע, יש לו עוד עשרות דברים לעסוק בהם, ולכן הוא חייב מעין מרכז הפעלה שלו, שמפעילים אותו אנשיו, על מנת לייצר רציפות תפקודית – היה מי שאמר כאן קודם, נציג עיריית ירושלים, תשאל אותו איך זה עבד אצלו – את הרציפות התפקודית של העיר הוא חייב לנהל דרך מרכז ההפעלה הזה, וכך זה עובד.
<זאב צוק-רם: זאת תפיסת ההפעלה הלאומית, וכך זה יעבוד.
<זאב צוק-רם: ובסוף, תדע לך, שיש אותו חדר מצב לאומי של ראש הממשלה, שבונה לראש הממשלה ולקבינט את תמונת המצב הלאומי.
דוד צור: אני רוצה לחתור לסיום של הפרק הזה.
דוד צור: דני.
<דן רונן: זו הזדמנות לעדכן שיש על הפרק שלושה פרויקטים שאמורים לתת מענה וגם לתווך בין כל החמ"לים האלה שהוזכרו, זה גם הנושא של השו"ב הלאומי, גם הרדיו הלאומי וגם החפ"ק הלאומי.
<דן רונן: זה אגב שלושה דברים שהוחלטו בהחלטות ממשלה ומנוהלים בין הארגונים.
<דן רונן: מי שמוביל את זה, זה המשרד להגנת העורף, גם מול צה"ל, גם מול המשטרה וכן הלאה.
<דן רונן: זה אמור לפתור המון בעיות סביב הנושא של הוויזואליה, לראות בזמן אמת את הנתונים, האחד של השני.
<דן רונן: זה דבר אחד.
<דן רונן: דבר שני, בגלל שעולה פה כל הזמן הוויכוח, ובסדר שדדי לוחץ שמשרד הביטחון, פיקוד העורף שיובילו מהלכים וכו', מספיק שנגיד שגם שר הביטחון ביום חמישי אצל ראש הממשלה בדבריו שלו אמר שב-2006 זו היתה תקלה שהצבא לא פעל.
<דן רונן: אבל זה לא רק הצבא, גם מל"ח לא פעל, המשק האזרחי.
<דן רונן: לכן צריך לייצר מצב אמיתי שהעורף האזרחי, הגיע הזמן, ידע לדאוג לעורף האזרחי.
<דן רונן: אם צה"ל פנוי, זה בונוס.
<דן רונן: ב-2006 לא קיבלתי אפילו, נקרא לזה "מחלקה", לא לקריית-שמונה ולא לנהרייה, ואלוף הפיקוד היה עסוק בלחימה שם.
<דן רונן: לא נבין מה קרה שם מבחינת הלחימה בחזית.
<דן רונן: צריך להיות מציאותי, נקודה.
<דן רונן: כשלובשים מדים זה סיפור אחד, כשהופכים להיות אזרחים זה סיפור שני.
<דן רונן: אי-אפשר לייצר מצב שכל הזמן רק צה"ל יכול.
<דן רונן: זה רק כשצה"ל פנוי, כשצה"ל לא פנוי, לזה צריך לכוון, שהאזרחים ידעו לדאוג לעצמם.
חיים כהן: מילה לגבי פיקוד העורף.
חיים כהן: עמדת המשרד חד-משמעית, כל המגיבים הראשונים צריכים לבוא תחת קורת גג אחת במשרד לביטחון פנים, אמרתי את זה קודם.
חיים כהן: כרגע העסק יותר מדי מורכב, אנחנו יודעים שהמדינה השקיעה את כל המשאבים במשרד הביטחון, פיקוד העורף, וזה הרבה יותר מסובך כרגע, אבל בראייה ארוכת טווח זו הגישה.
חיים כהן: לעצם הסופה, אמר פה דדי, בצדק, פיקוד העורף יודע לקבל משימות, הוא מבצע אותן מצוין, כך היה עם חברת חשמל, המשימה שהוא ביצע, כך היה עם הסיוע ההומניטרי לאוכלוסייה ביישובים המנותקים, הבאת מזון וכיוצא בזה אמצעים, שהוא יודע לעשות את זה בצורה מבצעית, נכונה, הוא יודע לעשות את זה היטב.
חיים כהן: אני חושב שצריך לשמר את היכולת המקצועית הזאת של פיקוד העורף ולא משנה תחת קורת גג של איזה משרד הוא מבצע את זה.
חיים כהן: ברור שגם ב"פתיתים לבנים" פיקוד העורף פעל תחת המשרד לביטחון פנים.
חיים כהן: אני מניח שברוב המצבים, במציאות הגיאו-פוליטית - - -
דוד צור: "פתיתים לבנים" זה נקרא?
דוד צור: זה נשמע רומנטי.
דוד צור: זה נשמע כמו באתר סקי - - -
חיים כהן: ברוב המקרים במציאות הנוכחית במזרח-התיכון אנחנו מניחים שזה יהיה המצב.
חיים כהן: אנחנו רואים את זה לאורך החזיתות בכל השנים האחרונות.
חיים כהן: לגבי המשל"טים, אני מסכים עם ווה בסך הכול.
חיים כהן: אבל השר לביטחון פנים חושב שצריך להיות משל"ט לאומי אחוד לביטחון פנים.
חיים כהן: אולי ווה לא אוהב את הביטוי "משל"ט לאומי", אבל משל"ט ביטחון פנים, שהוא מטפל בכל הסוגיה של המגיבים הראשונים פלוס מרכיבים נוספים שנותנים את המענה המשלים, המענה האינטגרטיבי הכולל, כי אי-אפשר לנתק את המשימות של משטרת ישראל – הצלת חיים, ביטחון הנפש והרכוש – מכל מיני גורמים משפיעים כמו חברת חשמל או כל מיני משרדי ממשלה, כשכל אחד תורם את האינפוט שלו למענה הכולל, כמו המשרד להגנת העורף.
חיים כהן: כולם בסופו של עניין נותנים את המענה השלם.
חיים כהן: עד כאן.
<פנחס חבה-אזולאי: אני ממשרד התחבורה.
<פנחס חבה-אזולאי: לגבי הבקשה של חבר הכנסת דב חנין, עד סוף השבוע נעביר לך את סיכומי הלקחים, התובנות של משרד התחבורה.
<פנחס חבה-אזולאי: אנחנו עדיין בודקים כמה נושאים כמו הרכבת, מסילות.
<פנחס חבה-אזולאי: זה לוקח קצת זמן.
<פנחס חבה-אזולאי: לגבי חברת חשמל – לפרוטוקול אני מבקש – הם טענו לנושא תחזית מזג האוויר.
<פנחס חבה-אזולאי: תחזית מזג-האוויר נמסרה לכל הגופים, הועברה לכל החמ"לים, פורסמה בכל ערוצי החדשות.
<פנחס חבה-אזולאי: חדר המצב שלנו, של משרד התחבורה, פעל 24 שעות, פעם אחת לא זכיתי לטלפון מחברת החשמל ולא מחדר המצב שלהם.
<פנחס חבה-אזולאי: לכן אני דוחה את הטענה שלהם.
<גרשון ברקוביץ: טענו שלא חזיתם, זה הכול.
<פנחס חבה-אזולאי: סליחה, אנחנו מסרנו.
<פנחס חבה-אזולאי: הכול כתוב.
<פנחס חבה-אזולאי: הוצאנו את זה גם לחדר מצב לאומי.
דוד צור: התחזית חזתה את העוצמה הזאת?
<גרשון ברקוביץ: לא.
דוד צור: רגע, רגע.
דוד צור: זה מעניין.
דוד צור: זה מופיע כחוט השני אצל כולם.
<פנחס חבה-אזולאי: אני מדבר אתך על חזאים שהם אנשי מדע והם נתנו לי סקירה.
חיים כהן: עדיף שלא תקריא כי זה לא משקף מה שהיה.
<פנחס חבה-אזולאי: תחזית מזג האוויר, כשמה היא, היא תחזית.
<פנחס חבה-אזולאי: הם מצפים שהחזאי יגיד: חבר'ה, יורד עליכם שלג, מטר גובה, בדקתי, מדדתי וגם התקשרו אלי מלמעלה ואמרו לי כמה עומד לרדת.
<גרשון ברקוביץ: אפשר להעיר על זה?
חיים כהן: תן לו לקרוא, תן לו לקרוא.
חיים כהן: אני חושב שזאת טעות שהוא מקריא.
דוד צור: סוף סוף הדיון נהיה מעניין.
<פנחס חבה-אזולאי: התחזית, תפקידה לתת תחזית, לומר מה צפוי לנו בימים הקרובים, והיא לא באה להגיד למשטרת ישראל איך לפעול, אבל מצופה מכם שתקראו את התחזית ותוציאו את הנגזרת.
חיים כהן: תקרא את התחזית.
חיים כהן: ראיתי אותה והיא לא משקפת.
<פנחס חבה-אזולאי: אני מקריא.
<פנחס חבה-אזולאי: בסדר.
<קריאה: אף אחד לא תוקף אתכם - - -
<פנחס חבה-אזולאי: רק שנייה, אני אקריא.
<פנחס חבה-אזולאי: עכשיו אני גם שומע את חברת חשמל.
דוד צור: משרד התחבורה, נתנו לך לדבר.
<פנחס חבה-אזולאי: אז כך.
<פנחס חבה-אזולאי: ביום רביעי, לפי החזאי שלנו, ניר סתיו, סגן מנהל השירות המטאורולוגי, ניתנה תחזית שבה הוא סקר את יום רביעי ואת יום חמישי, ואני רוצה להקריא לכם מה הוא כתב לגבי יום חמישי, כאשר ביום רביעי הוא כתב את הדוח.
<פנחס חבה-אזולאי: הוא כתב כך: בשעות הבוקר אפשרות לשלג בכל פסגות ההרים, כולל הרי המרכז וירושלים, מעל גובה של 700 מטר, פחות מ-10 ס"מ בפסגות הרי הצפון, יותר מ-10 ס"מ בהרי המרכז, כולל ירושלים.
<פנחס חבה-אזולאי: אם אני גוף שקורא את הדוח הזה, מבין שהולך להיות גובה של שלג וצריך להיערך בהתאם.
<פנחס חבה-אזולאי: אם אתה רוצה שאני אבוא ואסביר לך ואנתח לך, אז יש לך בעיה.
חיים כהן: 10 ס"מ זה לא פה.
<גרשון ברקוביץ: זה לא מה שהיה.
<פנחס חבה-אזולאי: חבר'ה, זה תחזית.
<פנחס חבה-אזולאי: אין לו קשר לבורא עולם שאומר - - -
<גרשון ברקוביץ: הניה ברקוביץ מהשירות המטאורולוגי הודתה שהיא לא צפתה את זה, אז למה אתה מספר - - -
דוד צור: חברת חשמל.
דוד צור: סערה באולם.
דוד צור: תנו לו רגע.
<פנחס חבה-אזולאי: אני מקריא את הדוח לאשורו, אין מה לעשות, הכול כתוב.
<פנחס חבה-אזולאי: הוא דיבר על מצפה רמון, על פתיתי שלג גם במצפה רמון וכמויות השלג הגבוהות ביותר יצטברו כנראה באזור חברון, גוש עציון – שם באמת היה בין 15 ל-20 ס"מ – כרגע יש אפשרות לשלג ולברד בהרי המרכז, כולל ירושלים מעל גובה של 800-700 מטר, קיימת לאורך כל היום, עם זאת, לאחר אירוע המשקעים הצפוי בבוקר, לקראת אחר-הצהרים, ייתכן ויהיו באזור זה הפוגות ומדי פעם תעלה הטמפרטורה ותאפשר גשם מעורב בברד ובשלג.
דוד צור: זה בערך כמו הערכת המודיעין שאומרת "לא מן הנמנע ש - - -, אבל".
נחמן שי: והיא מסיימת במילים "הכול אפשרי".
<זאב צוק-רם: זה תחזית.
<פנחס חבה-אזולאי: נמצא פה נציג של משטרת ישראל שהיה אתי בחדר המצב, פרדי, הוא פה מאחורי והוא יכול להעיד שהעברנו את התחזית.
<פנחס חבה-אזולאי: הוא יכול להגיד לך כמה פעמים ביום הורדנו את התחזיות.
<פנחס חבה-אזולאי: החזאי ירד כמעט כל שעתיים ונתן סקירה מה הולך והפצנו את זה לכל הגורמים, גם לאלה שלא ביקשו וגם לאלה שביקשו.
<פנחס חבה-אזולאי: מי שעשה עבודתו נאמנה, למשל משרד התיירות, הוא הוריד נציג שלו אלינו, הקב"ט שלו בכבודו ובעצמו ישב אתנו כל הימים, הוא רצה לדעת מה קורה בתחזית מזג האוויר, ישב אתנו בחדר מצב, חברת חשמל גם היתה יכולה לשלוח נציג אם היא רצתה.
<פנחס חבה-אזולאי: זה פורסם ואנחנו פותחים משרד.
<גרשון ברקוביץ: ניתקתם אתנו את הקשר בשנת 2010.
<פנחס חבה-אזולאי: קיים גם אתר של השירות המטאורולוגי שהוא פתוח לציבור הכללי, אפשר להיכנס ולקרוא מה הולך להיות בדיוק.
דב חנין: לפני שאתה מתייחס ספציפית, זו בדיוק ההדגמה למה שאמרנו.
דב חנין: נציג משרד התחבורה אומר, ואני בטוח שהוא צודק במה שהוא אומר, שאם היו מגיעים האנשים לחדר שהם יושבים שם עם האנשים שלהם והיו שואלים את השאלות מסביב לשולחן, אותו חזאי שעשה את התחזית לפי מיטב הערכתו ואמונתו, היה גם מסביר להם בצורה יותר מפורטת לקראת מה הולכים.
דב חנין: זו החשיבות של אותו חדר שבו נעשים הדברים.
דב חנין: בחדר של משרד התחבורה היתה תמונת מציאות אחת, בחדר של חברת החשמל היתה תמונת מציאות אחרת, בחדר של המשטרה היתה תמונת מציאות שלישית.
דב חנין: כאשר המשטרה סוגרת ציר לא תמיד כל הגורמים יודעים למה זה נסגר והאם זה היה צריך להיסגר או לא היה צריך להיסגר.
דב חנין: אדוני, מה שאמרת, אני בטוח שנראה נהדר על הנייר.
דב חנין: על הנייר זה נראה מאוד מסודר עם תרשימים שאומרים מי מראה, למה ואיך, במציאות זה לא עובד.
דב חנין: כשיש כמה חדרים, בכל חדר יש תמונת מציאות, ישנו הדיון שמתנהל באותו חדר, בחדרים אחרים מתנהל דיון אחר.
דב חנין: העמדה שלנו היא שככל שהמצב נעשה יותר מסובך, כך הוא צריך להיות מנוהל על-ידי חדר אחד, ובחדר הזה מסביב לשולחן צריכים להיות האנשים עם הידע המקצועי, עם מיטב תמונת המצב הרלוונטית.
דב חנין: החדר הזה אגב יכול להיות מודולרי, לא בכל מצב מסביב לשולחן צריך להיות חזאי מטאורולוגי, לפעמים החזאי המטאורולוגי דרוש, לפעמים הוא לא דרוש.
דוד צור: מספיק טלפון.
דוד צור: מכיוון שאתה חייב לעזוב, חבר הכנסת חנין, ביצענו מיני תחקיר, כי משום מה החומרים האלה לא הגיעו אליך לוועדה בזמן.
דוד צור: קודם כול, אני מבקש שתקיים דיון נוסף - -
דב חנין: אני מקיים עוד דיון.
דוד צור: - - גם עם משרד התחבורה, גם עם הגנת הסביבה, עם כל הגורמים לסיכום, ותגיש לנו ככל שאפשר מקודם את ההמלצות של הוועדה.
דוד צור: אנחנו מעריכים את הרצון שלך להגיע בזמן עם ההמלצות, כנראה ששיתוף הפעולה לא התכנס בזמנים, אז נשלים את זה.
דוד צור: ניתן לך להשלים מילה, חברת חשמל.
<גרשון ברקוביץ: לעניין של תחזית מזג האוויר.
<גרשון ברקוביץ: חברת החשמל עבדה עד שנת 2010 מול השירות המטאורולוגי, שזה הגוף המקצועי ביותר במדינת ישראל לתחזיות מזג האוויר, בגלל הפרטה של השירותים האלה והחלטה שלא ברורה לנו במשרד התחבורה ובמשרד האוצר, הופרט השירות הזה ונותק הקשר למגינת ליבנו ולמרות שלא רצינו בכך, הופנינו לעבוד עם שתי חברות פרטיות, שגם הן, כמו השירות המטאורולוגי, לא צפו את היקף האירוע.
<גרשון ברקוביץ: בעקבות הסערה ערכנו ישיבה עם השירות המטאורולוגי וגם הם הודו שהם לא צפו את האירוע, ודאי לא בהיקפו.
<גרשון ברקוביץ: פנינו למנכ"ל משרד התחבורה וביקשנו לחדש את הקשר המקצועי, עד עכשיו התשובה שקיבלנו היא שלא נוכל לקבל את השירותים האלה, ובצר לנו אנחנו ממשיכים לעבוד עם גופים פרטיים, שגם הם, כמו השירות המטאורולוגי, לא צפו את היקף הסופה.
דוד צור: יש סיבה?
<פנחס חבה-אזולאי: בשגרה זה עולה כסף עד כמה שאני זוכר.
<גרשון ברקוביץ: לא היתה בעיה לשלם כסף, שילמנו כל השנים.
<פנחס חבה-אזולאי: לא הפרעתי לך.
דוד צור: תבדוק את הנקודה הזאת.
<פנחס חבה-אזולאי: נבדוק את זה.
<פנחס חבה-אזולאי: הוא אומר שהוא העלה את זה בפני המנכ"ל, זאת אומרת, מתקיים שיח ביניהם.
<גרשון ברקוביץ: קיבלנו תשובה שלילית.
דוד צור: תעביר את זה לוועדה של דב.
<פנחס חבה-אזולאי: מתקיים שיח.
<פנחס חבה-אזולאי: הוא גם אומר שיש לו קשר עם שתי חברות שלא נתנו לו פתרון.
<תמיר שניידרמן: אני מחזק את דברי חברת החשמל.
<תמיר שניידרמן: חברת החשמל פנתה לשירות המטאורולוגי, יש לי התכתבות עם מנכ"ל משרד התחבורה: אנו לא נותנים מזה שנה שירותים מסוג זה, הפרטנו ופתחנו את השוק לתחרות, יש חברות פרטיות טובות.
<תמיר שניידרמן: חברת החשמל עבדה עם חברות פרטיות טובות שטעו בין 3 ל-5 מעלות, זאת האמת.
<פנחס חבה-אזולאי: אין קשר לאירוע הסופה, כי הצגנו, הפצנו ופרסמנו.
<תמיר שניידרמן: למי?
<פנחס חבה-אזולאי: לכל הגורמים.
<פנחס חבה-אזולאי: אני אומר לך שפרסמנו למשרד להגנת העורף - - -
דוד צור: השאלה לא זו, אגב.
דוד צור: אם נאמר, וזאת שאלת התחקיר שהייתם צריכים לבדוק לעצמכם, בהנחה שכן היה זורם המידע הזה ובהנחה שכן היינו חשופים לו, במה היתה שונה רמת ההיערכות שלכם ממה שנערכתם כרגע?
<תמיר שניידרמן: חודש לפני הסופה - - -
דוד צור: לא חודש.
<תמיר שניידרמן: אדוני היושב-ראש, רק להסביר.
<תמיר שניידרמן: חודש לפני הסופה התבצע תרגיל ארצי בחברת החשמל לקראת אירוע חורף בסדר גודל לא כזה, כי זה היה חריג שלא צפו אותו.
דוד צור: אתה לא עונה לי על השאלה.
דוד צור: תענה לי על השאלה שלי.
דוד צור: בהנחה שהיתה תחזית והיו אומרים לך: הצירים הולכים להיחסם, כל מה שהיה, מה הייתם מוסיפים?
<גרשון ברקוביץ: אני אענה.
<גרשון ברקוביץ: אנחנו מכלכלים את צעדנו בשים לב לתחזיות מזג-האוויר שאנחנו מקבלים.
<גרשון ברקוביץ: האירוע התחיל בלילה שבין ה-12 בדצמבר ל-13 בדצמבר, נפלו בירושלים בתוך שעה כ-40 קווי מתח גבוה.
<גרשון ברקוביץ: חבר'ה, זה אירוע מכונן, זה לא קורה בכל יום.
<גרשון ברקוביץ: אנחנו לפי תחזיות מזג-האוויר נכנסנו לכוננות שהיא כוננות שנקראת אצלנו "כוננות קריאה", היא לא הכוננות ברמה הכי גבוהה, נוכח התחזיות שקיבלנו מאותם גופים פרטיים, כמו גם השירות המטאורולוגי, שלא חזו את ההיקף הזה.
<גרשון ברקוביץ: לו היינו מקבלים התראות, כמו שקיבלו למשל ב-92' – ב-92' היה אירוע של 30,000 מנותקים, החזאי אמר: צפויה סופה שלא נראתה כדוגמתה בארץ - - -
דוד צור: מה שאתה אומר לי שהיו לכם כוחות שלא הפעלתם.
דוד צור: הייתם מקבלים תחזיות אחרות, הייתם עושים - - -
<גרשון ברקוביץ: נכון, ההיערכות היתה יותר מוקדם ובהיקפים הרבה יותר גדולים.
דוד צור: זאת התשובה.
<מוריה חביב: אני רק רוצה - - -
דוד צור: יועצת המשפטית שחודש במשרד.
<מוריה חביב: עוקבים אחרי.
<מוריה חביב: ועדת השרים למוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום, בראשות השר להגנת העורף, בישיבה האחרונה, בתאריך 28 בינואר, קיבלה החלטה שכרגע נמצאת באתר הממשלה.
<מוריה חביב: זה הנוסח: להטיל על משרד התחבורה והבטיחות בדרכים להעביר בתוך 60 יום לוועדת השרים הצעה לשיפור הנגשת המידע לגופים הממשלתיים לקבלת חיזוי מטאורולוגי באירועים המחייבים היערכות מיוחדת בשל תנאי מזג-אוויר קיצוניים.
<מוריה חביב: הנושא כרגע מטופל.
דוד צור: עוד מישהו לפרק הזה?
דוד צור: רק לסכם את הפרק של דב.
דוד צור: כפי שאמרתי, באיחור מה.
דוד צור: משרד התחבורה – אתם, אני מבין, לא העברתם עדיין, אז אני מבקש - - -
<פנחס חבה-אזולאי: זה יינתן.
<פנחס חבה-אזולאי: אני מאמין מחר-מחרתיים.
דוד צור: הכי מהר שאפשר, מחר-מחרתיים, כי אנחנו חייבים עד השבוע הבא - - -
<ורד קירו-זילברמן: בתוך חמישה ימים.
דוד צור: אנחנו צריכים לעמוד בזה, אז משרד התשתיות והחשמל העבירו מסמך יפה, מסודר.
דוד צור: משטרת ישראל, אני מציע לכם, תעבירו בכל זאת, כי יש פה אמירה, אני מסכים עם ווה, שאין לה עוגן מבצעי.
דוד צור: החפ"ק המרכזי לא אמור להיות חפ"ק שינהל את האירועים, הוא אמור שתהיה לו תמונת מצב, ולכן כל גורם אמור לייצר לעצמו את החפ"ק שלו שמנהל את המצב, אבל תמונת המצב בחפ"ק המרכזי צריכה להיות מלאה לגבי מה שקורה בכל אחד מהחפ"קים, וזה מה שהיה.
דוד צור: את הנקודה הזאת כנראה לא הבהירו מספיק בוועדה של חבר הכנסת חנין.
דוד צור: כדי שלא תיווצר תמונה מעוותת אני מבקש ליישר קו בעניין הזה.
דוד צור: לגבי ההמלצות הגנריות שלו והפרטיקולריות, נקבל בהמשך.
דוד צור: אני עובר לשלב הבא, אני רק חייב שתי דקות הפסקה למנוע משבר קואליציוני בגלל הצבעה בוועדת הכלכלה.
דוד צור: רבותי, שלא תגידו שלא נתתי צ'אנס למי שרצה לברוח, לברוח.
דוד צור: נחמן, תורך.
דוד צור: אנחנו בוועדה אחרונה, אחרי זה אנחנו מסכמים.
דוד צור: מי שלקח פאוזה, יוכל לחזור.
דוד צור: חבר הכנסת נחמן שי.
דוד צור: רבותי, חזרנו לדיון אם לא שמתם לב.
נחמן שי: ממלא מקום יושבת-ראש הוועדה, חברים, קיימנו שתי פגישות, האחת שעסקה בעניין הפיצויים לרשויות המקומיות ולאזרחים והאחרת שעסקה במידע ובהסברה במהלך אירוע הסופה.
נחמן שי: הופיעה קבוצה של גורמים מעורבים ונוגעים בעניין, אני רוצה להציג את הרעיונות המרכזיים שאני מביא מתוך המפגש הזה.
נחמן שי: אין צורך.
דוד צור: מס רכוש?
נחמן שי: למה שיבואו?
נחמן שי: לדעתי הם לא היו בדיון.
דוד צור: לדעתי הם היו פה.
נחמן שי: הם היו בדיון בצד של הרשויות, הם לא היו בצד של בתי הספר שאני רוצה לדבר עליהם.
נחמן שי: צור, אני לא מתרגש.
נחמן שי: למה אתה מתרגש מזה?
דוד צור: אתה מהאופוזיציה, לא מתרגש, אני מהקואליציה - - -
נחמן שי: אם תהיה שביתה ויהיה רעש וחס וחלילה מישהו ימות, אז יבואו.
נחמן שי: אתה רואה את הדסה, למה אתה צריך לחשוב רחוק?
נחמן שי: עד שזה לא רע מאוד - - -
דוד צור: בוא לא ניכנס לוועדה של חיים כץ.
נחמן שי: אני מספר לך, זו ההתרשמות שלי, את הדסה אני מלווה הרבה זמן.
נחמן שי: בואו נראה איפה אנחנו עומדים.