GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רועי דהן: היות שהבנו שמשרד האוצר לא יתקצב 100% מהבקשות של הרשויות, נדרשנו לייצר קריטריונים מקצועיים שיאפשרו לנו לעשות הקצאה חכמה וצודקת, ולכן השתמשנו גם בנתונים מהשירות המטאורולוגי.
<רועי דהן: הנתונים מהשירות המטאורולוגי כוללים את חריגות המשקעים, את היקף השלג שירד ואת משך הזמן שהשלג שהה על הקרקע, כשכל הנתונים האלה מראים מה מידת הלחץ שמזג-האוויר יצר על התשתיות, על גזעים שהתמוטטו, על כבישים שחלקם שקעו.
חנין זועבי: אבל, גברתי היושבת-ראש - - -
מירי רגב: השירות המטאורולוגי הוא זה שיקבע את גובה הפיצוי?
<רועי דהן: זה לא מה שאמרתי, אמרתי שגם ביקשנו דיווח מסודר מהרשויות המקומיות על נזקים שאירעו אצלן וגם התחשבנו בנתונים מקצועיים שקשורים במזג-האוויר, כי מזג-האוויר יצר את הנזקים.
חמד עמאר: קח יישוב כמו מג'דל אל-כרום, שהוא למטה, אפילו לא ירד גשם, אבל כל המים שירדו, ירדו ליישוב וגרמו לו נזקים אדירים.
חמד עמאר: אם לא קיבלנו נתונים מהשירות, אנחנו לא יכולים לפצות אותם?
<רועי דהן: אם משרד הפנים, אחרי שהוא קבע קריטריונים מקצועיים, רשויות מקומיות מסוימות לא נכללות בקריטריונים, אז כן, הם לא ברשימה.
מירי רגב: שנייה רגע, עמאר.
חנין זועבי: זו הנקודה שלי, שזה לא תלוי בשלג, כי יש יישובים נמוכים יותר וכל הניקוז של המים מצטבר שם, למטה, ושם הנזקים יותר גדולים מאשר ביישובים גבוהים, למרות שאין שלג.
דוד אזולאי: במקרה הזה אני מציע לפנות לתאגידי המים.
מירי רגב: משרד הפנים, אני מבקשת פירוט.
מירי רגב: אני מציעה לבדוק מחדש את פירוט הקריטריונים - -
חנין זועבי: שזה יהיה חלק מהקריטריונים.
מירי רגב: - - קריטריונים לפיצוי ולשיפוי של עיריות.
מירי רגב: אני רוצה לדעת מה הקריטריונים, על-פי מה הם פועלים, ואת הקריטריונים האלה יציגו בוועדת הפנים.
חנין זועבי: יישובים שלחו דיווח על הנזקים.
מירי רגב: אני לא מדברת על זה.
מירי רגב: חבר'ה, מרגע זה אני מדברת על נזקי הסופה באופן כללי.
חנין זועבי: למה לא הבאתם בחשבון אם קיבלתם דיווח על נזקים?
<מוחמד שעאבן: - - -
מירי רגב: אם יש בעיה עם יישוב מסוים, נא להעביר מכתב מסודר לוועדה ונבדוק את זה ספציפית.
מירי רגב: כרגע אני כבר בסיכומים ובהמלצות למבקר המדינה ולראש הממשלה.
מירי רגב: אני לא מתחילה עכשיו - - -
חמד עמאר: נקיים דיון מיוחד על יישובים שלא קיבלו.
חנין זועבי: הערה כללית - - -
חמד עמאר: נקיים דיון מיוחד עם משרד הפנים על יישובים שלא קיבלו, למה לא קיבלו.
מירי רגב: תעביר מכתב.
<מוחמד שעאבן: בגלל המים - - -
מירי רגב: הבנתי מה שאתה אומר, תעביר מכתב לוועדה.
<מוחמד שעאבן: - - -בכביש 85, אנחנו תקועים בכביש.
<מוחמד שעאבן: אנחנו באים לפה להגיד את העמדה שלנו, ולא נותנים לנו לדבר.
מירי רגב: סליחה, זה לא היה הדיון.
מירי רגב: הדיון הוא בהמלצות של לקחי הוועדות.
מירי רגב: אם יש לך בעיה ספציפית, תעביר לנו מכתב ואנחנו נבדוק את זה מול משרד הפנים בצורה הכי רצינית שיכולה להיות.
חנין זועבי: משרד הפנים, כאשר הוא קיבל הערות והערכות של נזקים, שיביא את זה בחשבון כאשר הוא מודד את הקריטריונים שלהם.
מירי רגב: אנחנו נקיים דיון על הקריטריונים לפיצויים ולשיפויים.
מירי רגב: דבר שני, כל מי שיש לו בעיה עם שיפוי כזה או אחר לגבי הסופה, יעביר לנו מכתב מסודר.
מירי רגב: כל סוגיית הכפרים הבלתי מוכרים, אני מקבלת את ההמלצה שצריכה להיות מועצה חזקה שתומכת.
מירי רגב: אני חושבת שצריכה להיות רשימה מסודרת מראש, המנכ"ל, של כל המקומות ומי מאמץ את זה.
מירי רגב: ברגע שתהיה רשימה מסודרת מי מאמץ את מי, יהיה גם יותר קל לפתח ביניהם קשרי גומלין במהלך השוטף, לא רק כשיש סופה, שהם ידעו לעבוד אחד עם השני.
מירי רגב: כרגע זה לא קיים.
<דן רונן: כרגע עובדים על זה.
מירי רגב: שיגמרו עם זה.
מירי רגב: כמה זמן עובדים על זה?
מירי רגב: זה לא רח"ל, רח"ל עבדה על זה שנים.
מירי רגב: זה מה שקרה עד עכשיו.
מירי רגב: זאת התוצאה.
מירי רגב: עכשיו אתם עובדים על זה.
מירי רגב: מרוב שכולם עובדים על זה, זה לא קיים.
מירי רגב: תכינו את זה כבר.
<דן רונן: אני מעריך שזה עניין של חודשים.
מירי רגב: גם בעניין הזה אני מבקשת להציג בוועדה מי הן אותן ערים שיתמכו או ביישובים הבלתי מוכרים או ביישובים החלשים.
מירי רגב: זה יציגו הגנת העורף בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי ומשרד הפנים.
מירי רגב: דבר אחרון זה הצעת החוק.
מירי רגב: אני מקבלת את זה שהצעת החוק צריכה לבוא כהצעת חוק מטעם הוועדה.
מירי רגב: הצעת החוק צריכה להגדיר מהן המדרגות של מצב החירום, לא המצב המשפטי, המצב המשפטי לא מעניין אותי, ווה, בגלל זה אולי הגענו למצב הזה.
מירי רגב: מה שמעניין אותי זה סיכון בחיי אדם, זה מה שמעניין אותי.
מירי רגב: באותם מצבי חירום שיש סיכון לחיי אדם, צריך להגדיר משהו, האם זה מצב חירום, אם זה לא מצב חירום, אז איזה מצב זה, כדי שהמדינה כן תוכל לסייע.
<זאב צוק-רם: זו בדיוק ההגדרה המשפטית.
מירי רגב: מצב חירום היום מוגדר רק במקרה של מלחמה, וגם שם זה לא מוגדר.
מירי רגב: לא במלחמת לבנון השנייה הוגדר מצב חירום וגם לא בעופרת יצוקה, לא הוגדרו מצבי חירום.
<זאב צוק-רם: לכן אנחנו אומרים שצריך להגדיר על-פי האירוע שמתקיים – האם הוא אירוע אסוני, האם הוא אירוע ביטחוני, ולפי זה פועלים.
מירי רגב: לכן אנחנו נביא הצעת חוק - -
<זאב צוק-רם: יש.
<זאב צוק-רם: זה קיים.
מירי רגב: - - אני מבקשת שהיועץ המשפטי של הוועדה יכין הצעת חוק מתואמת עם המשרדים.
מירי רגב: אני לא רוצה שיהיה לנו רק מצב אחד, שנקרא "מצב חירום".
<בצלאל טרייבר: יש ארבעה, חמישה מצבים.
<זאב צוק-רם: זה קיים בחוק.
מירי רגב: אני אומרת שוב, צריך בחוק להסדיר גם את הסוגיה של מזג-אוויר, גם מי נותן למי, מי מקבל ממי, מי מממן.
<זאב צוק-רם: גם זה קיים.
מירי רגב: הכול קיים, אז איפה זה מתבצע כשקורית סופה?
חמד עמאר: הכול קיים, אבל לא מבוצע.
<זאב צוק-רם: צריך לקבוע את ההפעלה של אותו מצב משפטי.
מירי רגב: נא לבדוק את החוק שקיים, לפי מה שהעלינו כאן לראות את הפערים, והחוק הזה יוצג כאן עם הגורמים הרלוונטיים במושב הבא ונראה איך אנחנו מקדמים את העניין הזה.
מירי רגב: אלה הנושאים שאני רוצה להתייחס אליהם.
מירי רגב: האם רצית להתייחס לזה, טרייבר, כי אנחנו בדרך כלל מדברים לפני הסיכום, כמו בצבא, אתה רגיל לזה.
<בצלאל טרייבר: אני מקווה שאת זוכרת את זה, אני זוכר.
מירי רגב: אני זוכרת מצוין.
מירי רגב: תצטרף לשולחן.
דוד אזולאי: מה אני אעשה שאני לא יודע.
מירי רגב: אני מודה מאוד לצוות.
מירי רגב: המלצות מאוד טובות, מאוד נכונות, אנחנו נקדם אותן גם בוועדה.
מירי רגב: מבחינתי, דוד אזולאי, אתם ממשיכים ללוות את הנושא הזה, לראות שזה אכן מתקיים.
מירי רגב: אתה עוד צריך להציג לי את הכבאות, אבל נדבר על זה ברגע שתהיה מוכן.
מירי רגב: אנחנו עוברים לצוות הבא.
מירי רגב: הצוות הבא זה בנושא גופי ההצלה, הצוות בהובלת יפעת קריב ואייכלר.
מירי רגב: גופי ההצלה, כולם כאן?
יפעת קריב: אני רק רוצה לציין שחבר הכנסת אייכלר, נבצר ממנו להגיע, הוא לא יכול היה להגיע.
יפעת קריב: כמובן הוא יראה את הפרוטוקול, אם יהיה לו מה להוסיף, הוא יוסיף בכתב לוועדה.
יפעת קריב: אני מתנצלת בשמו.
יפעת קריב: הוועדה שלנו, תפקידה היה לבדוק את תפקודי ארגוני ההצלה והחירום, בדגש על הפן הרפואי של ההצלה, כמובן בזמן סופת השלג.
יפעת קריב: אני אציג בכמה דקות את הבעיות העיקריות ואת הפערים, ולאחר מכן אתייחס למסקנות, גברתי היושבת-ראש.
יפעת קריב: הבעיות העיקריות.
יפעת קריב: קודם כול, ההיערכות הראשונית.
יפעת קריב: הארגונים אומנם נערכו לשלג, אבל הם לא נערכו לשלג שפקד אותנו.
יפעת קריב: היקף הבעיות שהם נתקלו בו הפתיע אותם מאוד בזמן אמת, קודם השלג עצמו, עוצמתו וזמן הירידה שלו, כמות האנשים שנתקעו בשלג, שזה היה דבר שאף אחד לא צפה, היקף בעיות החשמל וגם השינוי בסוג הקריאות, ואני אתייחס לזה.
יפעת קריב: הקריאות עצמן – השלג יצר היקף קריאות של יותר מפי עשרה ממה שאותם ארגונים, ארגוני ההצלה, מכירים בשגרה.
יפעת קריב: הארגונים שדיברנו עליהם זה מד"א כמובן, זק"א, איחוד ההצלה, ובנוסף השתתפו בדיון המשרד להגנת העורף וגם הגיע ארגון השומרים, זה ארגון ירושלמי, ואם תרצו, נפרט עליו.
יפעת קריב: כמו שאמרתי, הקריאות הגיעו בהיקפים של פי עשרה ממה שהכירו בשגרה והן היו גם שונות.
יפעת קריב: היו שלושה סוגים של קריאות: קריאות בעלות אופי רפואי שגרתי, קריאות בעלות אופי רפואי שנגרמו כתוצאה מהשלג ובעיות הומניטריות שונות שקרו כתוצאה מהסופה.
יפעת קריב: בסך-הכול רק חמישית מהקריאות היו קריאות שהארגונים רגילים לטפל בהן, אבל מתוך האופי ההומניטרי של הארגונים וגם של האנשים הם לקחו על עצמם לטפל בכל הקריאות שהגיעו אליהם, ואני אתייחס לזה עוד מעט.
יפעת קריב: אולי פה המקום לציין, ואני אציין בסוף, ציון לשבח לארגונים שפעלו, מה שנקרא עם כל הנשמה ובצורה וולונטרית ולא רק מתוך התפקיד המקצועי שלהם אלא הרבה מעבר לכך, זה גם מוביל לחלק מהמסקנות.
יפעת קריב: כמובן כתוצאה מהקריאות עולה הנושא של הלוגיסטיקה.
יפעת קריב: כדי לעבוד בשלג שהיה הם נדרשו לציוד מיוחד שכמעט ולא משתמשים בו בשגרה, והיה צורך בפי עשרה ממה שהיה להם בשגרה, וזה חלק מהפערים שנוצרו.
יפעת קריב: הפערים המרכזיים שמצאנו זה קודם כול הנושא של גורם אחד מתכלל.
יפעת קריב: נמצא שגם ברמה המקומית וגם ברמה הממשלתית לא היה ברור מי הגורם המתכלל, והארגונים, כפי שכבר אמרתי, לקחו על עצמם תפקידים שאינם שלהם ביומיום.
יפעת קריב: למעשה עד היום אנחנו לא יודעים מי הגורם המתכלל שהוביל את כל האירוע.
יפעת קריב: מעבר לזה, אי-הגדרה של מצב האירוע.
יפעת קריב: האירוע לא הוגדר בצורה מדויקת, ולכן נוצר מצב אפור ולא היה ברור אם זה מצב חירום או מצב אחר, ולכן זה דרש השקעת משאבים שלא היתה מספיק ברורה וגם קבלת סיוע שהארגונים נזקקו לו.
יפעת קריב: בנוסף, היה חוסר שיתוף פעולה בין הארגונים.
יפעת קריב: אני חושבת שזאת אחת מהנקודות המרכזיות.
יפעת קריב: ניכר ששיתוף הפעולה היה חלש, אם בכלל, בין הארגונים לבין עצמם, ומצאנו לזה מספר נקודות.
יפעת קריב: קודם כול, בינם לבין עצמם – במקום לייצר חלוקת עבודה מסודרת על מה כל ארגון אחראי, נוצר מצב בשטח שהרבה פעמים בגלל שאותם אנשים שהיו בלחץ צלצלו לכל הארגונים, כל אחד היה בבהלה, ואנחנו יודעים מה זה אזרחים שנמצאים בבהלה, הם מצלצלים לכל הארגונים, אז יצא הרבה פעמים שמתוך אותם ארגונים יצאו אנשים לטפל באותן בעיות, מה שיצר כפילויות.
יפעת קריב: לא היתה הגדרה, כך שהם גם חזרו על עצמם או במקרים מאוד-מאוד קשים או מרוחקים, שאי-אפשר היה להגיע אליהם, שום ארגון לא הצליח להגיע אליהם.
יפעת קריב: בנוסף, שיתוף הפעולה בינם כלפי חוץ ובינם לבין העירייה והמשטרה לקה לא פעם בחסר.
יפעת קריב: לדוגמה, כשהם כבר יצאו והגיעו לפניות, לפעמים המשטרה חסמה אותם בדרך.
יפעת קריב: לא נתנו לרכבים שלהם לעבור בדרך, וזה היה מאוד בולט ב-443, וזה מנע מהם הגשת עזרה.
יפעת קריב: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו זה חוסר יידוע לציבור.
יפעת קריב: זה אחד מהפערים המרכזיים שעלינו עליהם.
יפעת קריב: הציבור בזמן אמת, בתחילת הסופה, לא ידע מה קורה.
יפעת קריב: העברת המידע היתה מאוד לקויה.
יפעת קריב: כתוצאה מזה נוצר מצב שהרבה מאוד רכבים עלו לירושלים ולאחר מכן גם נתקעו כי לא מוכנים.
מירי רגב: בחוסר יידוע לציבור צריך להכניס – דוד, בהמלצות שלכם לא התייחסתם לזה – איזה מספר שאפשר להתייחס אליו, מוקד אחד שיכול לקבל מידע על מה שקורה.
יפעת קריב: זה במסקנות שלנו.
מירי רגב: מוקד עירוני אחד או מוקד של פיקוד - - -
דוד אזולאי: ההערה הזאת נכונה לא רק לשעת חירום.
מירי רגב: כשזה קורה, כשהעורף לוקח על עצמו אחריות, הוא פותח חמ"ל לציבור.
מירי רגב: אפשר להתקשר לפיקוד העורף והם עונים.
<דן רונן: משטרה.
<דן רונן: לא פיקוד העורף, משטרה.
מירי רגב: צריך לעשות משהו דומה כזה או במשטרה או במוקד - - -
<דדי שמחי: המשטרה פתחה אצלנו מוקדים כי אין להם מתקנים מתאימים.
<דדי שמחי: הם הביאו שוטרים אלינו ואנחנו סייענו להם.
<דדי שמחי: חלק מהמוקד המשטרתי עבר לפיקוד העורף.
יפעת קריב: בדיוק על זה אנחנו מדברים.
מירי רגב: אני רוצה שתוספי לנושא הראשון של העיריות שיהיה מוקד עירוני לפניות ציבור.
מירי רגב: אני עוד לא יודעת איך אפשר לעשות את זה - - -
<זאב צוק-רם: יש 106, שזה המוקד העירוני בכל הרשויות, והאזרח יומיום יודע להתקשר אליו בכל בעיה.
מירי רגב: רק שבשעה 16:00 הוא נסגר.
יפעת קריב: השאלה אם זה מוקד ארצי כמו 911.
יפעת קריב: הדבר האחרון בפערים זה הנושא של הכנה מראש.
יפעת קריב: ההתארגנות למצבים חריגים ואסונות בקרב הארגונים השונים, כולל מד"א.
יפעת קריב: הלוא מד"א זה ארגון סטטוטורי, הוא לא מתוקצב לנושא של היערכות למצב חירום, וכל ההיערכות בנויה על התארגנות אישית שלהם או מקצועית שלהם.
יפעת קריב: הנושא של הכנת תשתיות למקרים כאלה של שעת חירום, כמו גנרטורים.
יפעת קריב: היתה בעיה קשה מאוד עם גנרטורים שחזרה על עצמה כל הזמן.
מירי רגב: ציוד.
יפעת קריב: ציוד, הכנה של אולמות, מחסני מזון, חימום.
יפעת קריב: הלוא כל ההתארגנות שהיתה בבנייני האומה היתה התארגנות ספונטנית, היא לא היתה התארגנות מראש למצבים מהסוג הזה.
מירי רגב: המלצות.
יפעת קריב: המסקנות שלנו.
יפעת קריב: המסקנה הראשונה שלנו היא הקמת מערך של הגנת העורף, כך קראנו לו.
יפעת קריב: סוג של מערך שייקח אחריות בסיטואציות כאלה.
יפעת קריב: אנחנו מדברים כל הזמן על ההבדל בין סיטואציות שנובעות ממצב חירום צבאי למצב חירום אזרחי או מצב חירום כמובן שקשור לפגעי טבע.
יפעת קריב: למצב חירום צבאי אנחנו יודעים להתייחס במדינת ישראל, ואני חושבת שיושבת-ראש הוועדה מכירה את זה מצוין באופן אישי, אבל כשאנחנו מדברים על מצבי חירום שנובעים כתוצאה מפגעי טבע או כתוצאה מאסונות מעשי ידי אדם – ולו רק המקרה הקטן שקרה לאחרונה עם בלון הגז.
יפעת קריב: אם זה היה קורה בבניין גדול יותר עם אוכלוסייה רחבה יותר, איך היינו מתמודדים?
יפעת קריב: – זה גם משהו שאנחנו צריכים להיערך אליו.
יפעת קריב: זה שטח אפור.
מירי רגב: את מדברת על הקטע המקצועי והקטע האזרחי, ובקטע האזרחי צריך להיות משרד אחד שיטפל בזה, כשזה לא הצבא, לא מערכת הביטחון.
יפעת קריב: אמרנו שזה יכול להיות או ארגון אזרחי או ארגון ממשלתי או ארגון רשותי, אבל חייבים להחליט אם זה אזרחי, רשותי או ממשלתי.
יפעת קריב: בכמה משפטים קצרים אני אגיד שתפקידו של הארגון מבחינתנו, לנוכח המסקנות שלנו, זה מדרוג של מצבי החירום.
יפעת קריב: צריך למדרג באיזה מצב חירום אנחנו נמצאים.
יפעת קריב: אנחנו חיים רק בקיצון או בשגרה.
יפעת קריב: אחר-כך הכנת הארגונים והעמותות לנוכח המצבים האלה, ואז גם לעשות ביניהם סוג של חלוקת עבודה, שבזמן אמת ידעו מה כל ארגון עושה, מה מד"א עושה, מה זק"א עושה, מה ארגוני ההצלה עושים, מה המשטרה עושה, ולא יהיה שוב מצב שיענו על אותן פניות או לא יגיעו בכלל לפניות.
יפעת קריב: בנוסף, הנושא של הקמת קו סיוע טלפוני אחד.
יפעת קריב: פה צריך להחליט אם זה קו סיוע ברמה הארצית כמו 911 או ברמה המקומית כמו 106, אבל צריך לקבל החלטה מה הקו שנותן מענה לפניות.
יפעת קריב: אם יוחלט להקים קו כזה, הוא חייב לשבת לפחות בשני אזורים במדינת ישראל, כדי שהוא לא ישב באזור שכרגע מנותק או נמצא תחת האסון.
יפעת קריב: לגבי הכנת הציבור – הכנה מקדימה של הציבור אם זה אפילו חקיקה שמדברת על חובת פינוי שלג מהכניסה לבית כמו שיש בארצות-הברית או במדינות בעולם שבהן יש שלג, איסור על נסיעת רכבים מעל כמות מסוימת של שלג, שזה יהיה אפילו בחקיקה, אמירה מאוד ברורה, או פעולות שצריך לעשות והתרגול שלהן.
יפעת קריב: בנוסף בהכנה של הציבור, הפעלת ערוצי תקשורת של קו רדיו או קו טלוויזיה.
יפעת קריב: זה קיים, אבל הכול קרה בסופה האחרונה באלתור, זה לא היה משהו שברור לכולם.
מירי רגב: עכשיו יש שלג נורא ביפן.
מירי רגב: תודה לאל אצלנו לא היו הרוגים, יש שם 11 הרוגים בסופת שלג של 30 ס"מ שלג.
יפעת קריב: עוד בקשר עם הציבור צריך שבאותם ערוצי התקשרות עם הציבור יהיה רישום מדויק איפה יש בתי מרקחת פתוחים, איפה יש מרפאות, איפה אפשר לקבל שירותי דיאליזה.
יפעת קריב: יוצא שבאותם מצבים קיצוניים, כשאנשים חולים, לא היה להם למי לפנות וזה יצר את כל הבלגן.
מירי רגב: מד"א או זק"א או בתי חולים לא ענו?
יפעת קריב: עדיין רישום של איפה יש בתי מרקחת פתוחים.
יפעת קריב: זה יכול להיות בערוץ הרדיו או בערוץ הטלוויזיה.
יפעת קריב: אנשים צריכים לדעת אל מי הם פונים.
יפעת קריב: עכשיו אני צריך בית מרקחת, אני לא צריך להפעיל בשביל זה את מד"א.
יפעת קריב: אני צריך דיאליזה, זה במוקד העירוני או במוקד הארצי?
יפעת קריב: יכול להיות שזה קיים באיזו פקודה.
מירי רגב: בטח שר הביטחון יכול לענות לנו על זה כאחראי על רעידות אדמה.
מירי רגב: לא, טרייבר?
מירי רגב: בטח עשיתם תיאומים על רעידות אדמה.
מירי רגב: אתם כל-כך הרבה זמן עוסקים בתחום הזה, אני בטוחה שאתה יכול לשלוף את זה.
<דדי שמחי: גברתי היושבת-ראש, זה קיים במערכות המידע, לדוגמה ב-104 של פיקוד העורף, לפי המספר שהוא מתקשר אני יודע איפה יש בית מרקחת לידו, זה נמצא בנתונים.
מירי רגב: מה לעשות אם פיקוד העורף לא פותח - - -
<דדי שמחי: הוא פתח.
<דדי שמחי: צריך להכיר את הנתונים, למרות שלפעמים הם מפריעים.
יפעת קריב: זה מתחבר לדבר הבא שבזמן אמת צריך להיות נוהל של זמן שמגדירים את מפקד האירוע: צבא, אזרחי, ארצי או מקומי.
יפעת קריב: אנחנו רוצים לדעת מי מפקד האירוע.
יפעת קריב: הציבור למעשה לא יודע איפה יש בתי מרקחת.
יפעת קריב: זה שאתם ידעתם, זה לא מספיק.
יפעת קריב: זה צריך להגיע לאחרון האנשים שצריכים לדעת.
<גיל מושקוביץ: היה ברור לגמרי שהמשרד לביטחון פנים הוא זה שמנהל את האירוע.
<גיל מושקוביץ: לכולם היה ברור שהמשרד לביטחון פנים מנהל את האירוע והמשטרה היא הגורם הפוקד.
<גיל מושקוביץ: כל מי שהיה צריך לדעת, זה היה ברור לו.
<זאב צוק-רם: ראש הממשלה עמד ואמר: אני מיניתי את השר לביטחון פנים - - -
יפעת קריב: אני חושבת שראש עיריית ירושלים ניהל לא פחות את האירוע בירושלים.
יפעת קריב: אני לא אכנס לרשויות.
יפעת קריב: נמשיך במסקנות.
יפעת קריב: אני מסכמת את הנושא הזה.
יפעת קריב: הנושא של שיתוף פעולה בין הארגונים, שיהיה מוגדר מראש לזמן חירום.
יפעת קריב: הכרזה של מי אחראי על מצב החירום ומי מנהל אותו ובאיזו צורה בקשר עם הציבור.
יפעת קריב: אני רוצה שוב לציין לשבח את הארגונים שפעלו הרבה מעבר למה שהם היו צריכים ורק בצורה וולונטרית ולהגיד שהפערים שציינו כאן הם פערים בעלי תיקון, הם פערים שבאמת אפשר לטפל בהם בצורה מאוד מסודרת ומאורגנת.
יפעת קריב: הכול כאן כתוב.
יפעת קריב: חשובה מאוד הגדרה של מדרוג של מצבי החירום.
יפעת קריב: דבר אחרון זה להגדיר את הארגונים - - -
מירי רגב: מערכת העבודה של מד"א, זק"א ואיחוד הצלה.
מירי רגב: זה הדבר הכי חשוב בזמן אמת.
יפעת קריב: בדיוק, בזמן חירום.
יפעת קריב: לעשות מדרוג של מצבי הסופה.
יפעת קריב: משפט אחרון, מבחינתנו סופה כזאת יכולה לקרות שוב פעם, בנושא של רעידת אדמה כמובן בכל עונות השנה, אבל צריך להתכונן לזה.
יפעת קריב: זה רק עניין של זמן עד שזה יקרה.
יפעת קריב: כל מי שצופה מה קורה מבחינת תחזיות אקלימיות בעולם מבין שזה רק עניין של זמן.
יפעת קריב: צריך להתארגן לזה.
מירי רגב: יופי של עבודה.
מירי רגב: מאוד השקיעו עד עכשיו שני הצוותים.
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות של מד"א, אם יש פה מזק"א ואם יש פה מאיחוד ההצלה.
מירי רגב: בבקשה, מד"א.
<גיל מושקוביץ: אני מנהל אגף מבצעים של מד"א.
<גיל מושקוביץ: ראשית גם בוועדה הצגנו, היה ברור לגמרי שהמשרד לביטחון פנים הוא הגורם שמתכלל את כל הנושא הזה.
<גיל מושקוביץ: היה ברור לכולם שהמשרד להגנת העורף, יש לו המשימה שלו, ומסייע בציר האזרחי למי שצריך.
<גיל מושקוביץ: היה ברור לפחות לנו ולגופים, היה ברור שמשטרת ישראל היא הגורם הפוקד, כמו שהיא הגורם הפוקד בכל מצב חירום בשגרה, והיה כאן מצב שגרתי, לא היה כאן מצב מלחמתי.
יפעת קריב: אתה מציין שמד"א מכריזה על האירוע הזה כמצב שגרה.
<גיל מושקוביץ: זה מצב חירום שבשגרה.
<גיל מושקוביץ: אני לא מכיר שום הכרזה אחרת שהיתה כאן, לכן היה פה מצב חירום שבשגרה.
<גיל מושקוביץ: זה היה מצב שונה - - -
מירי רגב: זה בדיוק מה שהיא אומרת.
מירי רגב: היא אומרת שהיא רוצה שיגדירו שסופה עם כך וכך - - -
<גיל מושקוביץ: אני לא אומר שלא נכון להגדיר.
מירי רגב: אל תשאיר את זה עד שתגיע סופה, ואז כולם יתחילו להסתובב.
<גיל מושקוביץ: חברת הכנסת רגב, אני לא אומר שלא היה צריך להכריז על משהו שונה.
<גיל מושקוביץ: מי שצריך להחליט, צריך להחליט.
<גיל מושקוביץ: מבחינתנו היה פה מצב חירום שבשגרה, וברור לכולם, ברור גם לנו, שמשטרת ישראל היא הגורם הפוקד ועבדנו ת"פ משטרת ישראל.
מירי רגב: לא על זה היא דיברה, היא מדברת על הקשר ביניכם לבין זק"א לבין איחוד הצלה.
<גיל מושקוביץ: יש נוהל, הצגנו גם בוועדה – יש נוהל שמשרד הבריאות כתב ותיקף, שמדבר על הפעילות של מד"א כגורם שמפעיל את הארגונים האלה.
<גיל מושקוביץ: הנוהל היה אמור להיכנס לתוקף ב-1 בפברואר, ההפעלה שלו נדחתה בגלל פרטים טכניים ל-1 במרץ.
<גיל מושקוביץ: יש החלטה של מנכ"ל משרד הבריאות בנושא הזה.
<גיל מושקוביץ: אנחנו ערוכים להפעיל אותו מה-1 במרץ.
<גיל מושקוביץ: ברור שברגע שזה יעבוד טוב בשגרה, וזה אמור לעבוד טוב בשגרה, כי הנוהל הזה מקובל על כולם והוא מצוין, הוא יפעיל את אותו נושא גם בחירום.
<גיל מושקוביץ: חלק מהגופים לקחו על עצמם, כמו שאנחנו לקחנו על עצמנו, משימות שהן לא משימות הצלת חיים, אבל הן משימות, כמו שציינת, שהן הומניטריות שמצילות חיים לטווח קצת יותר ארוך, למשל חילצנו איש מבוגר שנדרש למכונת הנשמה לפני שנגמר לו החמצן בבית והעברנו אותו מבית לבית.
<גיל מושקוביץ: חלק מהמצבים האלה ביצענו דרך אגב גם בסיוע של יחידת הניוד של פיקוד העורף, והם העמידו לרשותנו ג'יפים.
מירי רגב: מה שעלה כאן שרוב הדרכים היו חסומות.
מירי רגב: אי-אפשר היה להגיע לחולים, חלקם לא יכלו ללכת לטיפולים, לכם אין את כל האמצעים, לזק"א אין את כל האמצעים ולאיחוד הצלה אין את כל האמצעים - - -
<גיל מושקוביץ: חברת הכנסת רגב, כל פנייה - - -
מירי רגב: מה שקורה ביניכם בשוטף, התחרות שיש ביניכם בשוטף - -
<גיל מושקוביץ: אין תחרות.
מירי רגב: לא כרגע, אבל הולך להיות דיון על זה.
מירי רגב: - - מתחדדת בחירום.
מירי רגב: נוצר מצב שרובכם מגיעים לאותם אנשים.
מירי רגב: מה הצוות מציע?
מירי רגב: ברגע שיש אירוע מהסוג הזה, אחר-כך נחליט איך קוראים לאירוע הזה – מתי מתחילים לטפל באסון המוני, מ-100 איש, לא מ-100 איש, כתב פה פיקוד העורף פתק מאוד-מאוד נכון – כל מערך החירום צריך להשתנות.
מירי רגב: איך מגדירים מה זה חירום?
מירי רגב: איך מגדירים חירום?
מירי רגב: מה ההבדל בין חירום צבא לבין חירום עורף אזרחי?
מירי רגב: יש כאן שינוי.
מירי רגב: מפת הקרב השתנתה.
מירי רגב: מה לעשות שהעורף הפך לחזית.
מירי רגב: מרגע שהעורף הפך לחזית, גם מצבי החירום צריכים להשתנות.
מירי רגב: מי אמר שמצב חירום זה רק מ-100 איש הרוגים?
מירי רגב: מי אמר?
<זאב צוק-רם: אף אחד.
מירי רגב: אף אחד, אז צריך לתקן את זה.
מירי רגב: מישהו צריך לתקן את זה.
מירי רגב: בגלל שעד עכשיו כולם נרדמו, כי מה לעשות, שר הביטחון אחראי על אירן ועל הסורים, וגם הרמטכ"ל, אנחנו נטפל בזה.
מירי רגב: המערך האזרחי יטפל בזה.
מירי רגב: אנחנו ניקח את האחריות שלנו ונטפל במערך האזרחי, שהרמטכ"ל ושר הביטחון יתעסקו באירן, בסוריה ולא נדבר על מדינות אחרות.
<גיל מושקוביץ: כמו שציינתי, למשרד הבריאות יש נוהל מסודר שקובע שיש מוקד רפואי אחד במדינת ישראל, שזה המוקד הרפואי של מד"א, וכל ארגוני ההצלה יוזנקו על-ידי מד"א לאירועים, כל אחד בהתאם לקרבתו.
מירי רגב: האם אתם עושים את זה?
<גיל מושקוביץ: מבחינתנו אנחנו ערוכים להפעיל את זה.
<גיל מושקוביץ: היינו ערוכים כבר מה-1 בפברואר.
מירי רגב: מתי הנוהל הזה ייכנס לתוקף?
<גיל מושקוביץ: הוא אמור להיכנס לתוקף, לפי החלטת מנכ"ל משרד הבריאות, ב-1 במרץ.
<גיל מושקוביץ: מבחינתנו אנחנו ערוכים להפעיל אותו, המוקד ערוך, כל מה שצריך אמור לפעול בנושא הזה וזה ישליך גם על החירום.
<גיל מושקוביץ: ברגע שזה יעבוד טוב בשגרה, זה יעבוד טוב גם בחירום.
<גיל מושקוביץ: ציינת נושאים של בתי מרקחת וכו'.
<גיל מושקוביץ: קיבלנו הרבה מאוד פניות כפי שבשגרה אנשים לא יודעים איפה יש בית מרקחת תורן.
<גיל מושקוביץ: זה הפך להיות פה האישיו בית מרקחת תורן.
<גיל מושקוביץ: מי שחייג 101 אלינו, חייג 104 - - -
יפעת קריב: פספסת את מה שאמרתי, אז אולי אני אתחיל שוב?
יפעת קריב: בתי מרקחת זה לא האישיו, זו דוגמה קטנטנה.
מירי רגב: האישיו שאין לציבור עם מי לדבר בזמן חירום.
<גיל מושקוביץ: יושבת-ראש הוועדה, הציבור בשגרה רגיל לחייג 101 ו-106 כדי לשאול על בית מרקחת תורן, והוא מקבל את המענה הזה.
<גיל מושקוביץ: כל מי שחייג 101 ו-106 קיבל את המענה.
יפעת קריב: אמרו לנו 104.
<גיל מושקוביץ: היה גם מוקד של פיקוד העורף - - -
יפעת קריב: הוא אמר שכולם יודעים על 104.
<גיל מושקוביץ: בסיוע למשטרת ישראל בחירום פיקוד העורף פותח מוקד 104, והם פתחו אותו גם באירוע הזה.
מירי רגב: התייחסות נוספות לסוגיית גופי ההצלה, מד"א וזק"א.
מירי רגב: רונן.
<דן רונן: חשוב קודם כול לעשות סדר בין מד"א לבין איחוד הצלה, ואמר את זה כרגע גיל, ואני מקווה שמשרד הבריאות יעשה את הסדר הזה, כי זה מה שאמרה כרגע יפעת - -
מירי רגב: מבחינתי ההחלטה של משרד הבריאות היא טובה.
<דן רונן: - - הם רצים לאירוע במקביל.
מירי רגב: ההחלטה של משרד הבריאות היא החלטה שאליה הובילה גם הוועדה.
<דן רונן: הערה נוספת שמתאימה גם לוועדה של יפעת וגם לוועדה הקודמת, שיכול להיות שצריך לשקול אפשרות שהשר להגנת העורף, כיושב-ראש ועדת מל"ח עליונה, יוכל להכריז על מל"ח גם בלי שהוכרז אסון המוני או כל מצב אחר במדרג של החירום.
מירי רגב: זאת השאלה, מי מכריז על מצב חירום.
<דן רונן: זה יכול לפתור את הבעיה של המשק, אם זה אזורי – צפון, אם זה אזורי – ירושלים, או דרום, למשל השיטפונות שהיו.
יפעת קריב: זה בדיוק מה שצריך להגדיר בחוק בצורה מסודרת.
<דן רונן: בדיוק, שתהיה סמכות להכריז.
מירי רגב: ווה, יש לך משהו להגיד על זה?
<זאב צוק-רם: בסוף אני אסכם הכול, אני רוצה רק לגבי נושא הכוננות.
<זאב צוק-רם: יש עניינים כאן שלא כל כך ברורים.
<זאב צוק-רם: מצב מל"ח, אין לו כל-כך הרבה משמעות בעניין.
<זאב צוק-רם: יש חוק שהוא חוק אסון המוני, שהוא באחריות השר לביטחון פנים.
<זאב צוק-רם: מה שכן נעשה עכשיו, וזה ייקח מעט זמן, לקחנו את המודל שנמצא בארצות-הברית של מצבי כוננות או היערכות על-פי צבעים, שם זה מופיע, צהוב-ירוק-אדום, ואנחנו עכשיו, המטה לביטחון לאומי, על-פי הנחיית ראש הממשלה - - -
מירי רגב: אני מקווה שזה ייקח יותר זמן ממה שעשתה רח"ל עד עכשיו.
<בצלאל טרייבר: את מנצלת את זה שאנחנו לא יכולים להגיב.
<זאב צוק-רם: בגלל זה ביטלנו את רח"ל והעברנו את זה למשרד להגנת העורף שיהיה יותר טוב.
<זאב צוק-רם: נעשה את המודל של הצבעים, שייתן מענה להיערכות ותהיה שפה משותפת בין כל הגופים, שאם אני אגיד "צהוב", זה יהיה ברור למד"א, לכב"א, לכולם, מה צריך לעשות, כולל לראשי רשויות.
מירי רגב: אתה רוצה להגיד משהו על זה, טרייבר?
<בצלאל טרייבר: לא.
<בצלאל טרייבר: יש לי מה להגיד על הדבר הקודם אם את מוכנה לשמוע.
מירי רגב: רגע, נגמור את העניין הזה.
מירי רגב: קודם כול, יפעת ואייכלר, ההמלצה שלכם מובילה להחלטה שקיבלו במשרד הבריאות, רק צריך לוודא את מימושה, שיהיה גורם אחד בזמן חירום, שזה מד"א, שהוא מקפיץ את גורמי ההצלה הנוספים בחירום ובשגרה.
מירי רגב: דבר שני, צריך לוודא שיש קו סיוע טלפוני אחד, שהציבור יודע עליו במהלך השגרה.
מירי רגב: אתה שומע אותי, ראש האגף?
מירי רגב: הוא יודע בשגרה להשתמש במספר הזה כדי לדעת איפה יש בתי מרקחת פתוחים לא בשוטף, בחירום, כי בחירום רוב העסקים נסגרים, מה לעשות.
מירי רגב: זה שהוא יתקשר ל-101, הוא לא יודע, הוא יגיד לו: בשוטף יש לך ברחוב רמב"ם 5.
מירי רגב: אתם צריכים לקבוע בחירום איזה בתי מרקחת חייבים להיות פתוחים.
<גיל מושקוביץ: חברת הכנסת רגב, אנחנו לא יכולים לקבוע לבתי המרקחת או למישהו אחר מי נפתח ומי לא.
מירי רגב: תאמין לי שאם בחוק נגדיר, כן תוכל.
מירי רגב: בגלל שאין חוק מגדיר, זאת הבעיה.
<דדי שמחי: זה מוגדר בחוק, גברתי.
מירי רגב: אין חוק שמגדיר את הכוננויות, ובכל כוננות מה קורה במדינה, מי אמור להיות פתוח, איזה בתי מרקחת אמורים להיות פתוחים.
מירי רגב: שום דבר לא קיים.
מירי רגב: המדינה התעוררה היום – שלום, בוקר טוב לכולם, התעוררנו.
מירי רגב: צריך שיהיה ברור איזה בתי מרקחת בשעת חירום פתוחים ונותנים מענה לחירום.
מירי רגב: זה לא אותם בתי מרקחת שעובדים בשוטף.
<מוריה חביב: מבלי להעמיס על הקו של מד"א.
<דדי שמחי: גברתי, א', יש נוהל מסודר כזה.
<דדי שמחי: לא רק זה - - -
מירי רגב: מצוין, בואו נבדוק שהנוהל הזה אכן קורה.
<דדי שמחי: ברשותך, עוד משפט אחד.