GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: ובכל זאת, אנחנו נמצאים כרגע במצב שהוא מצב מאד מסוכן ובעייתי קודם כל לתושבים, שנמצאים תחת איום של גירוש מבתיהם וכמו שאנחנו יודעים מניסיונות קודמים ואחרים, אנשים בדרך כלל לא עוברים על זה לסדר היום, כשזורקים אותם מהבית ולא מוכנים להיות מושלכים החוצה לרחוב או להר או לגבעה בלי פתרונות ולקבל את זה בברכה.
דב חנין: כמו שנאמר, הסיפור הזה הוא סיפור שמעורר הרבה כעס, הרבה מחאה, מוצדקים לחלוטין, מצד ציבור מאד גדול ורחב בגליל לא רק של תושבים ערבים אלא גם של תושבים יהודים שרוצים לראות פתרונות הוגנים וצודקים.
<דוד דהאן: איך תמנע את זה?
דב חנין: - - ולכן, אנחנו מסכמים את הדיון בוועדה בצורה כזאת: ראשית, אנחנו קוראים לרשות מקרקעי ישראל יחד עם עיריית כרמיאל, יחד עם נציגי התושבים, לפתוח בתהליך של דיאלוג והידברות.
דב חנין: זה לא הליך של בית משפט.
דב חנין: צריך לנצל את הזמן של בית המשפט כדי להגיע לפתרון מוסכם.
דב חנין: פתרון מוסכם תמיד עדיף על חרב עדין או שורת הפסיקה הסופית.
<דוד דהאן: הוא אומר שיש החלטות חלוטות כבר.
דב חנין: זה לא משנה, יש החלטות של בית המשפט אבל מערערים עליהן.
באסל גטאס: הוא גם קצת הטעה את הוועדה.
דב חנין: אבל זה לא משנה.
דב חנין: חברים, אני מכיר גם את פסק הדין של בית המשפט המחוזי, שנותן לכם מרחב ללכת לקראת התושבים, אז תשתמשו במרחב הזה.
דב חנין: אני מבקש, חבריי חברי הכנסת דוקטור גטאס ודוקטור סוייד, אנא מכם, אני מבקש בשם הוועדה שתלוו את הדיאלוג הזה כדי לראות שקודם כל הדיאלוג הזה מתבצע, ושבאמת באים לראות בשטח גם אתם, נציגי משרד המשפטים, האם המודל שנקבע כרגע באמת מייצר פתרון.
דב חנין: אולי הוא לא מייצר פתרון, אולי אתם בעצמכם תשתכנעו לא ברמה הפורמליסטית, ברמה האנושית של בני אדם שצריך לתת להם תשובה.
דב חנין: אז דבר ראשון, אנחנו קוראים לדיאלוג.
דב חנין: שני חברי הכנסת ילוו את הדיאלוג הזה.
דב חנין: אנחנו מבקשים שבמסגרת הדיאלוג הזה כל גורמי המקצוע, באירוח ועד התושבים וגם של עיריית כרמיאל, תגיעו למקום, תפגשו את התושבים, תראו לנגד עיניכם את המבנים, את האנשים שחיים שם ותנסו לחשוב באופן אמתי ומעשי ואנושי איך פותרים בעיות שאנשים לא יישארו בחוץ ולא יישארו בלי בית.
דב חנין: הגישה של הוועדה הזאת היא גישה שאומרת שאם מפנים אנשים מהבתים שלהם, צריכים לתת להם דיור חלופי.
דב חנין: זו הגישה שנקטנו בענייני גבעת עמל ובדיוק אותה גישה אנחנו רוצים להגשים פה.
דב חנין: זה לא יכול להיות שבמקום אחד יהיה הסדר אחד ובמקום שני, בגלל שזה בגליל או בגלל שזה ערבים, פתאום ההסדרים נעשים אחרת.
דב חנין: זה לא יכול לקרות.
דב חנין: דבר נוסף - אנחנו פונים לכל הרשויות: עד אשר הדיאלוג הזה יסתיים, ואני מקווה שיסתיים בהצלחה, לעצור את הפינויים.
דב חנין: לא לבצע פינוי חד-צדדי וכוחני.
דב חנין: תנו להידברות להתקיים כדי שאנשים יוכלו לדבר, שמוע, להשמיע בלב פתוח.
דב חנין: איך אומרת הפסיקה?
דב חנין: בלב חפץ.
דב חנין: וכמובן, במקביל, כל עוד לא מגיעים לפתרון, אנחנו מבקשים שיינתנו פתרונות של מים וחשמל.
דב חנין: אפשר למצוא ברמה הטכנית איך עושים את זה כי אי אפשר שאנשים במדינת ישראל בשנת 2014 יחיו בלי מים ובלי חשמל כי יש ויכוח על שאלות קנייניות כאלה ואחרות.
דב חנין: אני מודה לכולכם על הדיון הזה.
דב חנין: אנחנו נמשיך לעקוב.
דוד אזולאי: רבותי, אני פותח את הדיון של ועדת הפנים.
דוד אזולאי: הנושא שעומד על סדר היום: הצעה לסדר היום של חבר הכנסת מסעוד גנאים בנושא: זיהום הסביבה ממפעל “פניציה” באזור התעשייה “ציפורית” בגליל.
דוד אזולאי: אני מבקש מחבר הכנסת מסעוד גנאים להציג את הנושא ואחר כך, ניכנס לדיון.
מסעוד גנאים: תחילה, אני מברך את כולם, מברך במיוחד את חברינו ממשהד ומטורעאן.
מסעוד גנאים: ראש מועצת משהד, אבו יוסוף, אהלן וסהלן.
מסעוד גנאים: ראש מועצת טורעאן, אבו אל אמין, ומברך את כולם.
מסעוד גנאים: הדיון הזה בא אחרי הצעה לסדר שהצעתי בכנסת ובה השר להגנת הסביבה השיב להצעה שלי, והנושא הועבר לוועדת הפנים.
מסעוד גנאים: הנושא הוא מפעל “פניציה” באזור התעשייה “ציפורית”, הזיהום שהוא גורם לסביבה.
מסעוד גנאים: העלאת הנושא באה בעקבות איזה מחטף ששלחה הממונה על מחוז צפון במשרד להגנת הסביבה לוועדת התקנון והבניה "מבוא העמקים", ובה יש הנחיה שהאנשים במקום, במשהד, בכפר כנא, בריינה, כל האנשים שסובבים את אזור התעשייה “ציפורית”, שהם צריכים לבנות במרחק של 2 קילומטרים מהאזור בגלל שיש זיהום ויש סכנה ממפעל “פניציה”.
מסעוד גנאים: העליתי את הנושא.
מסעוד גנאים: השר להגנת הסביבה, בתשובתו, אמר שהמשרד מפקח אחרי אחוז הזיהום במפעל ושהעניין תקין פחות או יותר אבל הוא אמר גם שכל המפעל יעבור מהמזות לגז טבעי ואז, אם מפעילים אותו בגז טבעי אחוז הזיהום יורד.
מסעוד גנאים: השר, בזמנו, אמר חודש, חודשיים.
מסעוד גנאים: אני רוצה לשמוע האם באמת זה נכון.
מסעוד גנאים: כמו כן, אני רוצה שכולנו נבין את כעסם ואת הדאגה של האנשים.
מסעוד גנאים: דאגתם באה ממקום שלא רק שהאדמה שנבנה עליה כל אזור התעשייה “ציפורית” מופקעת מאנשי משהד וכפר כנא, וגם הזיהום הוא עליהם - -
דב חנין: לקחו את האדמה, השאירו רק את זיהום האוויר.
מסעוד גנאים: - - זהו.
מסעוד גנאים: וגם הרווח, חבר הכנסת דב חנין, אזור התעשייה “ציפורית” מבחינה מוניציפאלית שייך לנצרת עלית.
מסעוד גנאים: לכן, כל הרווח מהארנונה הוא לנצרת עלית.
מסעוד גנאים: יעני, האדמה והזיהום עלינו, כערבים, הרווחים לרשויות הסובבות היהודיות, במיוחד לנצרת עלית.
מסעוד גנאים: אז צריך להבין את האנשים.
מסעוד גנאים: אני חושב שאנחנו, כוועדה, צריכים להתערב, צריכים לדעת תחילה מה באמת קורה שם.
מסעוד גנאים: לשמוע את הרשויות ואת התושבים של המקום, שהם רואים שאחוז התחלואה הוא בעליה, במיוחד סרטן ומחלות אחרות והמפעלים שסובבים אותם, במיוחד מפעל "פניציה", גורם לזיהום.
מסעוד גנאים: אשמח אם זה לא נכון.
דוד אזולאי: אדוני רוצה להוסיף משהו?
<מוחמד יוסוף חסאן: אני רוצה באמת להסביר את הבעיה שלנו: אני ראש המועצה המקומית משהד.
<מוחמד יוסוף חסאן: לגבי ענין הזיהום והמסמך הזה שיצא מהמשרד לאיכות הסביבה - אנחנו מכותרים מספיק.
<מוחמד יוסוף חסאן: מצד אחד, אנחנו מכותרים באזור התעשייה "ציפורית", הצד הצפוני.
<מוחמד יוסוף חסאן: מהצד המזרחי אנחנו מכותרים בשכונת הר יונה, ומהצד המערבי מצפה הושעיה.
<מוחמד יוסוף חסאן: אני אומר שלפי הזכות ההיסטורית, האדמה, השטח שהוקם עליו אזור התעשייה “ציפורית”, לפי הזכות ההיסטורית זה שייך למשהד ואין רצף טריטוריאלי בין נצרת עלית לבין אזור התעשייה, שהיום קוראים לו “ציפורית” והוא שייך לנצרת עלית.
<מוחמד יוסוף חסאן: אני אומר שאנחנו מקופחים, אנחנו בכעס, זועמים כל הזמן.
<מוחמד יוסוף חסאן: מצד אחד, למשהד אין אזור תעשיה.
<מוחמד יוסוף חסאן: הנושא שגרעו את השטח הזה מתחום שיפוט משהד וסיפחו אותו ועשו אותו לשטח שיפוט של נצרת עלית, היום אני אומר שאין יותר יקר מחיי אדם.
<מוחמד יוסוף חסאן: כל הזמן במשהד יש דאגות והאנשים סובלים וכמו שאמר חבר הכנסת, יש עליה במחלות ובמיוחד בסרטן, ואנחנו לא יודעים איזו תשובה לתת לתושבים שלנו.
<מוחמד יוסוף חסאן: עוד פעם אנחנו מקופחים, אנחנו מכותרים ולא נוכל לסבול יותר כיתור, ובמיוחד המסמך הזה, שאומר שבמרחק של 2 קילומטר אסור לבנות.
<מוחמד יוסוף חסאן: אז כל משהד היום היא ברדיוס של ה-2 קילומטר.
<מוחמד יוסוף חסאן: אז מה אנחנו נעשה?
<מוחמד יוסוף חסאן: מצד אחד, אנחנו לא שותפים בחלוקת הכספים.
<מוחמד יוסוף חסאן: אנחנו מבקשים שתהיה ועדה לחלוקת הכספים מהארנונה של אזור התעשייה.
<מוחמד יוסוף חסאן: מצד שני, היום אכפת לנו, והכי חשוב זה חיי בני אדם, למנוע את הזיהום.
<מוחמד יוסוף חסאן: אם לא, שתוקם ועדת גבולות כי השטח הזה, ועוד פעם אני אומר, לפי הזכות ההיסטורית זה שייך למשהד.
<מוחמד יוסוף חסאן: זכותנו היום לדרוש ועדת גבולות או חלוקת כספים.
<מוחמד יוסוף חסאן: אנחנו סובלים מזיהום, אנשים חיים בפחד כל הזמן ועוד פעם, יש לנו רק עליה במחלות.
דוד אזולאי: כמה זמן אזור התעשייה “ציפורית” קיים?
דוד אזולאי: הרבה שנים.
<מוחמד יוסוף חסאן: אדוני, הוא קיים משנת 95.
<ערן חיימוביץ: מ-91.
<מוחמד יוסוף חסאן: אני שאלתי במשרד הבריאות האם יש עליה במחלות?
<מוחמד יוסוף חסאן: התשובה היתה מעל לממוצע.
דוד אזולאי: ראש מועצת טורען, עמאד דחלה, בבקשה.
<עמאד דחלה: שלום לכולם.
<עמאד דחלה: לי זו הזדמנות ראשונה שאני משתתף בוועדת הפנים.
<עמאד דחלה: יש לי את הכבוד לבוא ולייצג אבל בנושא מאד מצער, כשמדברים באמת על מטרד סביבתי מהמדרגה הראשונה.
<עמאד דחלה: מדברים על שנת 95 כשנה ראשונה שהוקם בה "פניציה" - -
<ערן חיימוביץ: 93.
<עמאד דחלה: - - 93.
<עמאד דחלה: זו לא שנת הלידה שלו, זו שנת המעבר שלו.
<עמאד דחלה: “פניציה” היה באזור חיפה ובגלל הבעיות הזיהומיות שהיו שם הוחלט להעביר אותו ולאן?
<עמאד דחלה: למקום כזה, צפוף תושבים, שלושה כפרים סובבים אותו: משהד, כפר כנא וטורעאן.
<עמאד דחלה: פשוט מאד, אני מצטרף לחברי, ראש המועצה המקומית משהד, ואני אומר שיש את המונח של הקטל בדרכים, יש את הקטל בישובים.
<עמאד דחלה: המפעל הזה מכה יום יום.
<עמאד דחלה: אני, כראש מועצה חדש, 3 חודשים בתפקיד, כבר הספקתי להוציא את כל הנתונים.
<עמאד דחלה: הנתונים מצערים מאד.
<עמאד דחלה: בענין הזה החלטתי להקים כנס, שאני מזמין אליו נציגים של משרד הבריאות, כל הרופאים, כדי לשים את הענין הזה על השולחן.
<עמאד דחלה: עשרות ואפילו מאות מקרים של סרטן בשנים האחרונות, והסיבה העיקרית והישירה והמוכחת זה הזיהום שעושה מפעל “פניציה” לאזור.
<עמאד דחלה: נכון, אני לא שותף בארנונה כי זה אדמות משהד וכפר כנא אבל מן הצדק לספח את תחום השיפוט.
<עמאד דחלה: גם לא ארנונה וגם אנחנו סובלים, דבר שלא ייעשה.
<עמאד דחלה: כאן נעשה קיפוח.
<עמאד דחלה: אנחנו באים ומבקשים את חיזוקו של השלטון המרכזי לשלטון המקומי, לחזק את ידינו כראשי רשויות חדשים לעשות את השינוי כמו שצריך אחרת, אם זה לידינו ולא נעשה, פשוט מאד יהיו הפגנות.
<עמאד דחלה: מדברים על הגליל, שרוצים לפתח אותו ולעשות אותו המקום הטבעי.
<עמאד דחלה: פוגעים בטבע, פוגעים בסביבה, פוגעים בחיי בני אדם.
<עמאד דחלה: מאד רציתי להעלות את הקריאה שלי ולהגיד שהענין הזה הוא דבר שצריך לעצור אותו.
<עמאד דחלה: בענין של הגז, רציתי להוסיף – אם ממירים את ההפעלה של המפעלים בסוג אחר של אנרגיה, של הגז, אז איפה יעבירו את קו הגז?
<עמאד דחלה: באדמות כפר טורעאן וכפר כנא.
<עמאד דחלה: זה פגע בבריאה הטבעית של כפר טורעאן וכפר משהד, קו גז שחצה שם את השדות, הגביל את ההתפתחות של כפרים.
<עמאד דחלה: הגביל אפילו גידולים בשדות שם ואנחנו סובלים במקום שהמשרד ידאג לטיפוח ושיפור וקידום הכפרים הערביים בגליל, אנחנו מקבלים יום אחרי יום, שנה אחרי שנה, עוד מגבלות ועוד מטרדים ופשוט מאד שמים אותנו בזווית שאין לנו מנוס.
<עמאד דחלה: תודה רבה.
דוד אזולאי: אני מבקש נציגים של המשרד להגנת הסביבה.
<צור גלין: אני ראש אגף איכות אוויר.
דוד אזולאי: אני מבקש שתתייחס לדברים שנאמרו פה, ואם אתם, כמשרד להגנת הסביבה הוצאתם דוח בענין הזה ואתם מודעים לסיכונים שנאמרו כאן.
<צור גלין: ברשות
<צור גלין: כם, אני אתייחס לדברים שקשורים למשרדי ולא לבעיות שנאמרו פה על ארנונות, שזה לא מתחום עיסוקי.
<צור גלין: אני רוצה קודם כל לדבר לגבי המפעל - -
דוד אזולאי: הנושא של הארנונה הוא לא על סדר היום.
דוד אזולאי: אני מדבר על נושא הזיהום בלבד.
מסעוד גנאים: אבל כ"חצר אחורית", כמו שאומרים, צריך להזכיר את זה.
<צור גלין: ברשותכם, אני אדבר על הקטע של הזיהום.
<צור גלין: קודם כל, מפעל “פניציה” עובד כעת מכוח חוק רישוי עסקים, יש לו רישיון עסק.
<צור גלין: בבדיקות שאנחנו עושים הפליטות שלו עומדות בדרישות של רישיון העסק.
באסל גטאס: מי מנטר?
באסל גטאס: מי עושה את הניטור?
<צור גלין: את רוב הבדיקות עושה המפעל כמו שאת רוב דוחות מס הכנסה מגישים האזרחים.
<צור גלין: אנחנו עושים ביקורות פתע במפעל אבל מבחינתנו, כל המפעלים בישראל עושים בדיקות על פי חוק - -
<ערן חיימוביץ: אבל גם את הניטור שלנו אתם מאשרים, צור.
<צור גלין: ברור, אבל בפיקוח שלנו.
<צור גלין: אני לא מדבר על זה.
<צור גלין: אני אומר דבר כזה: גם בבדיקות שאנחנו עשינו וגם בבדיקות שהמפעל עשה, לא מצאנו חריגות לרישיון עסק.
<צור גלין: - -
באסל גטאס: באף יום בשנה?
<צור גלין: אנחנו לא עושים כל יום.
<צור גלין: אנחנו עושים מתי שאנחנו מגיעים.
באסל גטאס: תרשה לי לקטוע אותך: כשעבר המפעל, אני הייתי מנכ"ל אגודת הגליל שעתרה פעמיים לבג"ץ נגד העברת המפעל.
באסל גטאס: כל השמת ה - - - שם, זה היה תוצאה של אותו בג"ץ מפורסם.
באסל גטאס: אנחנו ביקשנו, והיה הסכם בין מפעל “פניציה” לבין איגוד ערים חיפה, שיהיו 3 או 4 תחנות ניטור און-ליין, ושהתוצאות שלהם יועברו און-ליין לאיגוד הערים.
באסל גטאס: אני אומר לך שהתגלו במשך כמה יממות, לא כל הימים בשנה וזה כתוצאה מתנאי מזג אוויר מסוימים, חריגות מרחיקות לכת, באנוקסיה וגם ב-CO2.
באסל גטאס: אז אל תגיד שאין.
באסל גטאס: הניטור שלכם הוא ניטור כללי, כמובן, הוא לא מגלה אם המפעל חרג.
דוד אזולאי: אדוני, נציג המשרד להגנת הסביבה, דיברת על רישוי עסק.
דוד אזולאי: יש לכם גם היתרי פליטה?
<צור גלין: השנה מפעל “פניציה” קיבל את היתה הפליטה שלו.
<צור גלין: אני דיברתי על החריגות בעבר אבל מהשנה הוא אמור להיות תחת הדרישות של היתר הפליטה.
באסל גטאס: איזה סוג מזות הם שורפים?
<צור גלין: - - היתר הפליטה במדינת ישראל מוכתב מהדירקטיבה האירופאית.
<צור גלין: זה לא היתר פליטה נחות, זה היתר פליטה שמגבילים מפעלים באירופה.
<צור גלין: אני מדבר על מערב אירופה: גרמניה, צרפת, אנגליה.
<צור גלין: כל מדינות מערב אירופה הן תחת אותם סטנדרטים שאנחנו מחייבים במדינת ישראל.
<צור גלין: לכן, מפעל “פניציה” עובד כעת לפי הדירקטיבה האירופאית.
<צור גלין: הנושא של הגז, שייכנס ל"פניציה", כמובן שייטיב עם כולנו.
<צור גלין: אני רק רוצה - -
דוד אזולאי: מתי זה אמור לקרות, אדוני?
<צור גלין: - - כעיקרון, היו צריכים להיות שני שלבים.
<צור גלין: השלב הראשון - זה היה צריך להיות מובל במכליות כביש.
<צור גלין: משרד התחבורה עדין לא נתן רישוי למכליות הכביש לנוע אבל בשיחות שהיו לי הבוקר עם מינהל הגז, דובר על זה שלקראת הקיץ הקרוב ייסלל הצינור, וזה דבר שיביא את הגז ישירות.
<צור גלין: אחד האנשים דברו פה שזה יעבור דרך הקרקעות, אז קודם כל, אנחנו מנסים להחזיק את המקל משני הקצוות.
<צור גלין: מצד אחד אנחנו רוצים אוויר נקי, שיהיה גז אבל מצד שני, כדי שיהיה גז, צריך שיהיה צינור, והצינור צריך לעבור דרך איזה מקום.
<עמאד דחלה: אנחנו לא רוצים בכלל.
<צור גלין: - - אוקי, בסדר, זו גם שיטה, זה גם נכון - -
חנא סוייד: ההבדל הוא בין מי שנותן את הקרקע ומי שנהנה מהגז.
חנא סוייד: מי שנהנה מהגז זה "ציפורית", זה "פניציה".
חנא סוייד: מי שנותן את הקרקע זה טורעאן, כפר כנא, משהד.
חנא סוייד: יש פה א-סימטריה.
<קריאה: זו הצגה לא נכונה של הדברים.
<צור גלין: אם יורשה לי, מי שנהנה מהגז הטבעי במדינת ישראל זה כלל אזרחי מדינת ישראל.
<צור גלין: הגז הטבעי משפר את הפליטות לאוויר בצורה דרמטית.
<צור גלין: כל מה שדובר פה, סוקסים, חלקיקים, כל הדברים האלה יופחתו בעשרות אחוזים כאשר הגז הטבעי ייכנס, וזה לרווחת כל התושבים בסביבה.
<צור גלין: הגז הטבעי רק יהיה בשורה לתושבים מבחינת זיהום אוויר.
<צור גלין: גם היום, לענין הבדיקות, עשינו בכפר כנא, היינו פעמיים, ב-2005 ו-2010.
<צור גלין: אנחנו עתידים להגיע עוד פעם ב-2014 לכפר כנא עם ניידת למשך חודש.
<צור גלין: במשהד היינו פעמיים, ב-2009 ו-2010 וברומת אל-הייב היינו גם פעם אחת.
<צור גלין: בא נגיד שמבחינת ניטור, נכון שזה לא מקביל לניטור בחיפה שיש תחנות קבועות אבל יחסית למקומות שאין אזור תעשיה צפוף כמו ברמת-חובב או מפרץ חיפה, ביצענו לא מעט ניטורים שם, בתוך הכפרים.
<צור גלין: לא מצאנו אף פעם ריכוזים שאמורים - -
דוד אזולאי: אם הבדיקה שלכם היא רק פעמיים שלוש בשנה, איך אתם יכולים לקבל אינדיקציה מדויקת?
<צור גלין: הלוואי שהיה לי תקציב לשים ניטור בכל כפר ובכל עיר.
דוד אזולאי: סליחה, יש פה חבר כנסת שהיה שותף להסכם ואומר שבאותו הסכם שסוכם על העברת המפעל מחיפה לאזור "ציפורית", דובר שהיינו צריכים לעשות עמדות ניטור קבועות וזה לא קורה.
באסל גטאס: יש לי הרגשה שאתה מדבר בשם המפעל, לא בשם הסביבה או בשם המשרד לאיכות הסביבה.
<צור גלין: אדוני, אני לא יודע איפה נאמרו הדברים האלה כי בתנאי הרישוי של המפעל לא מופיעות תחנות.
<צור גלין: אני לא מכיר שום צו או שום דרישה - -
באסל גטאס: באיזו שנה באת למשרד לאיכות הסביבה?
<צור גלין: אני באתי רק לפני שנתיים.
באסל גטאס: אני אומר לך שההסכם הזה היה ב-93.
<צור גלין: יפה, אבל גם הזיכרון הארגוני שלנו לא מכיר את הדרישה הזאת.
<צור גלין: אם אדוני יראה לי את הדרישה הזאת, אני אשמח מאד.
באסל גטאס: אני אראה לך.
באסל גטאס: קצת דפדוף בתיקים אצלך ותראה את הפלט של אותן תחנות.
באסל גטאס: היתה תחנה במשהד, היתה תחנה בכפר כנא והיתה תחנה באזור “ציפורית”.
באסל גטאס: ליד היישוב היהודי-דתי מעל...
באסל גטאס: הושעיה.
באסל גטאס: זה מאבק שעשינו באגודת הגליל גם עבור הושעיה, לא רק עבור משהד, ריינה ונצרת.
באסל גטאס: זה היה פתרון גם מבחינה ציבורית, שהקהילה שהתנגדה, בסוף מצאנו את הצורה איך לנטר את "פניציה".
באסל גטאס: ברגע שעברו הרמות המותרות, "פניציה" היתה אמורה לשרוף דלק יותר טוב עם פחות גופרית.
באסל גטאס: אני לא יודע איזה דלק הם שורפים היום.
<צור גלין: היום הם שורפים מזות אבל - -
באסל גטאס: כמה אחוז גופרית?
<צור גלין: אחוז אחד, דל גופרית.
דוד אזולאי: שאלה ליועצת המשפטית של הוועדה, בבקשה.
<ורד קירו זילברמן: רק שאלת הבהרה לגבי האזור כולו: עכשיו, אחרי שחוק ה-PRTR, מה שנקרא הדיווחים על זיהומים לסביבה שאמורים להתקבל מהמפעל עצמו, אני יודעת שהמשרד הוציא דוח, דוח 2012, ופרסם למשל, שבאשדוד היתה חריגה מאד גדולה ב-VOC מנתוני המפעלים עצמם.
<ורד קירו זילברמן: האם ידוע לך מה הנתונים לגבי האזור של מפעל "פניציה"?
<צור גלין: תראי, כעיקרון, ברגע שמפעל שורף מזות, הערכים האלה יהיו גבוהים.
<צור גלין: אותו דבר יש לנו בתחנת הכוח "אשכול" באשדוד.
<צור גלין: כל תעשיה שעובדת על מזות, בהכרח הפליטות יהיו גבוהות.
<צור גלין: לכן אני כל הזמן חוזר ואומר שהבשורה שלנו זה גז טבעי.
<צור גלין: ברגע שהגז הטבעי יגיע ל"פניציה" - -
דוד אזולאי: אבל עד אז מה קורה?
דוד אזולאי: הרי הבטיחו שזה יהיה בתחילת השנה ואתה עכשיו מדבר אתנו על אוגוסט, ואני לא יודע מה יקרה עד אוגוסט.
<צור גלין: - - גם מנהלת מחוז הצפון לחצה אישית בוועדות התכנון לקדם גם את המפעל באלון תבור שדוחס את הגז, גם את ההגזזה בתוך המפעל.
<צור גלין: אנחנו דוחפים את הכל.
<צור גלין: מבחינת המשרד, הוא עשה את הכל כדי שזה ירוץ מהר יותר.
<צור גלין: כבר קיבלו שני המתקנים של סופר-גז, גם באלון תבור וגם ב"פניציה", קיבלו טיוטה של תנאי רישיון עסק ומבחינתנו הם יכולים להתחיל לעבוד.
דוד אזולאי: אני רוצה לשאול אותך, אדוני, האם הוועדה יכולה לקבל את הנתונים של הניטור שעשיתם במשך השנתיים, שלוש האחרונות?
<ערן חיימוביץ: ודאי.
<ערן חיימוביץ: זה מפורסם באתר אבל לתשובת הגברת - -
<צור גלין: אין שום בעיה.
דוד אזולאי: אני מבקש שהוועדה תקבל את הנתון הזה על מנת שנדע עד כמה הנזק הזה באמת גדול.
<צור גלין: אנחנו נעביר לך את כל הדוחות שעשינו.
דוד אזולאי: אני מבקש שהוועדה תקבל את זה.
דוד אזולאי: חבר הכנסת סוייד רוצה לשאול שאלה.
חנא סוייד: אני רציתי לשאול שאלה פשוטה וישירה: אני הבנתי שכאילו הוצא איסור על התרת בניה באיזה שהוא רדיוס מסוים שכולל את הישובים משהד, כפר כנא וכל הסביבה שם.
חנא סוייד: איך אפשר לחיות עם הדבר הזה?
חנא סוייד: מה זאת אומרת?
חנא סוייד: מה זה להקפיא ישובים בשביל “פניציה” או "ציפורית" או גז או זיהום?
חנא סוייד: זה ישובים שצריכים להתפתח.
חנא סוייד: איך יכול להיות מצב כזה?
דוד אזולאי: מי הוציא מסמך כזה?
מסעוד גנאים: המתכננת של המשרד להגנת הסביבה לוועדת התכנון והבניה מבוא העמקים.
מסעוד גנאים: יש את המסמך אצל הוועד הציבורי של רדואן חסן.
<רדואן חסן: אני יושב ראש הוועדה העממית במשהד.
<רדואן חסן: אני רותח מזעם על הדיון ועל התשובות.
<רדואן חסן: אנחנו יודעים שיש זיהום ולא צריך להוכיח את זה גם אם המפעל קיים או לא קיים, יש זיהום.
<רדואן חסן: כשמתכננת מחוז הצפון לאיכות הסביבה מוציאה דרישה כזאת, לא לתת היתרים, היא יוצאת מנקודת הזיהום.
<רדואן חסן: אם זה היה משרד הביטחון, הייתי מבין שיש מוקשים שם, עד שהוא יפרק אותם ואז ייתן לאנשים לבנות.
<רדואן חסן: אז פניתי במכתב לשר לאיכות הסביבה עמיר פרץ וגם למחוז הצפון לקבל תשובה, ושניהם ענו אותה תשובה: תחכה, יהיה גז.
<רדואן חסן: אבל אני דרשתי הסבר, למה הוצאת הנחיה כזאת?
<רדואן חסן: תנו לנו את המידע.
<רדואן חסן: אני מבין שלפי הדברים של עמיר פרץ, הנכד שלי הולך לחיות בסדר, אוויר נקי, אבל הבן שלי הולך למות מסרטן על מידה שהם מסתירים, על מידה שהמשרד הזה מסתיר.
<רדואן חסן: סליחה, אדוני, במדינת ישראל זה נקרא עבירה פלילית, ואני מניח שצריך להגיש תלונה במשטרה לפתוח בחקירה פלילית נגד המשרד.
<רדואן חסן: הוא לא ענה.
<רדואן חסן: אתה יודע מה, אני לא רוצה חקירה פלילית, אני רוצה שיענו לי: טעינו.
חנא סוייד: אני חושב שזה לב הענין, אדוני היושב ראש, כי אם אנחנו עכשיו נתחיל לדבר על מודלים של פיזור מזהמים וכיווני רוחות.
חנא סוייד: אנשים, אסור להם לבנות והישובים פורחים.
דב חנין: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון חשוב ואסור שהוא ילך לנו לאיבוד ויתפספס.
דב חנין: אני רוצה, אדוני היושב ראש, ברשותך, בכמה מילים לומר שהסיפור זה של אזור התעשייה “ציפורית” הוא סיפור עם היסטוריה ארוכה.
דב חנין: סביב אזור התעשייה "ציפורית" התנהלו מאבקים של התושבים לאורך שנים רבות.
דב חנין: אגב, לא רק מפעל “פניציה” אלא נגד כל הקונספט של אזור התעשייה "ציפורית", כפי שהוא התפתח.
דב חנין: גם הוועדה המחוזית לתכנון ובניה קיבלה בזמנו החלטה שאמרה שבאוזר התעשייה "ציפורית" אי אפשר יהיה לבנות כל סוג של תעשייה מכיוון שיש ישובים קיימים שנמצאים מסביב.
דב חנין: נקודת המוצא לא יכולה להיות שמתעלמים מישובים קיימים, מחליטים על הקמת אזור תעשייה ועכשיו, הישובים שהיו קיימים עוד לפני אזור התעשייה יצטרכו להסתדר עם אזור התעשייה שבא אחריהם.
דב חנין: זה פשוט היפוך של כל הסדר ההגיוני.
דב חנין: אני חושב שההנחיה של המשרד להגנת הסביבה שהוצאה לוועדה המחוזית, היא הנחיה שמחייבת אותנו לבירור יותר מעמיק.
דב חנין: אם המשרד להגנת הסביבה חושב שיש בעיה בבתים שיהיו קרובים יותר מ-2 קילומטר, אני לא טוען שהמשרד להגנת הסביבה ממציא פה טענות.
דב חנין: אם הוא חושב שיש בעיה עם בתים שקרובים יותר מ-2 קילומטר, סימן שיש פה בעיה אמתית.
דב חנין: השאלה בבעיה האמתית הזאת היא מאיזה כיוון פותרים את הענין?
דב חנין: האם אומרים שהישובים שהיו קיימים עכשיו יצטרכו להתפנות אולי, אולי 2 קילומטר זה מתאים היום אבל אולי בעתיד אנחנו נגיע למסקנה שזה 3 קילומטר, אולי 4 קילומטר, אולי 5 קילומטר, אולי כיוון הרוחות, 6 קילומטר או שאנחנו צריכים להבין שמשהו באזור התעשייה "ציפורית" לא מתאים לקרבה כזו למגורים של בני אדם.
דב חנין: אם זה הענין, ואני מבין מבלי שאנחנו יודעים את כל הנתונים, שזו כנראה העמדה בשורה התחתונה של המשרד להגנת הסביבה, המסקנה מזה צריכה להיות לטפל באזור התעשייה “ציפורית”.
דב חנין: לטפל באזור התעשייה "ציפורית" זה אומר בהחלט לבחון את האזור הזה בגישה מאד מחמירה שאומרת שיש פה מסביב בני אדם, עקרונות של זהירות מקדימה, בדיוק כמו שהמשרד להגנת הסביבה מציע לפעול אבל רק קחו את המסקנות לכיוון הנכון.
דב חנין: זהירות מקדימה אומרת שיכול להיות שהאזור הזה לא מתאים או חלק מהמפעלים בו לא מתאימים.
דב חנין: במקור הרי דובר על תעשיות קלות.
דב חנין: אני חושב שזה לא תעשיות קלות, אם אנחנו מדברים על זיהומים כאלה.
באסל גטאס: הותאם התקנון בשביל מפעל "פניציה".
באסל גטאס: המפעל הזה, אתה יודע שהמנכ"ל שלו היה עודד טירה, שהיה חבר אישי של כל ראשי הממשלות.
באסל גטאס: אני אומר לך, בהצהרה שלהם לבג"ץ, הם התחילו לעבוד ללא רישיון, הם בנו ללא רישיון, ללא היתר בניה.
באסל גטאס: המפעל הזה קם ללא היתר בנייה ובא ראש הממשלה וחנך אותו.
דוד אזולאי: רבותי, אני מציע, בדיון של שעה, אל תצפו שעכשיו נפתור את כל הבעיות של אזור התעשייה "ציפורית".
חנא סוייד: אבל איך אפשר, אדוני היושב ראש, לא לבנות בישובים?
חנא סוייד: ומעבר לכך, ניחא שלא יוציאו היתרי בניה אבל יש אנשים שגרים שם.
חנא סוייד: מה אתם?
חנא סוייד: מה עושים להם?
דב חנין: אדוני היושב ראש, אני רוצה לסכם ולומר שהחטא הקדמון בסיפור הזה נמצא בזה שאזור התעשייה הוא לא בשטחי השיפוט של הרשויות המקומיות.
דב חנין: זה לא רק ענין של כסף.
דב חנין: אם הרשות המקומית, זה בתחומיה, היא יכולה להחליט, היא יכולה לקבוע: זה מתאים לנו או לא מתאים לנו.
דב חנין: רשויות מקומיות יכולות לפתח, רוצות אזורי תעשייה אבל הן גם יכולות לשלוט במה נעשה ומה לא נעשה.
דב חנין: כאשר הפרידו את אזור התעשייה מהישובים הסמוכים, יצרו פה את החטא הקדמון שאנחנו מתקדמים אליו בכיוון הלא נכון.
דב חנין: אדוני היושב ראש, הצעה שלי לסיכום: אני מציע שאנחנו נדרוש ממשרדי הממשלה לבחון מחדש את אזור התעשייה “ציפורית” כולו בכל מישורי הזיהום: זיהום אוויר, זיהום קרקע, זיהום מים, כל נזק פוטנציאלי שקיים סביב האזור הזה.
דב חנין: שאנחנו נדרוש הקמת ועדת-גבולות, שתבחן מחדש את השיוך המוניציפאלי של האזור הזה, לא רק בהיבטים של כסף אלא קודם כל בהיבטים של הגנה על החיים והבריאות של התושבים.
דוד אזולאי: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.
תמר זנדברג: אני רוצה להתחיל מהנקודה האחרונה של חבר הכנסת דב חנין, שאני מצטרפת לדברים שלו: יש לנו מקרה נדיר, הנושא הזה של חלוקת הגבולות המוניציפאליים, אנחנו מכירים אותו מהרבה מאד מקומות בארץ.
תמר זנדברג: בדרך כלל מועצות אזוריות וישובים כפריים דללי אוכלוסייה ורבי שטח, מקבלים אזורי תעשייה שנהנים מהארנונה שלהם ומההכנסות שלהם על חשבון ישובים מוחלשים יותר בפריפריה.
תמר זנדברג: אנחנו מכירים את זה מהנגב, מהגליל ומהרבה מקומות.
תמר זנדברג: בדרך כלל החלוקה היא אתנית, פנים-יהודית, אני חייבת גם את זה להגיד כאן.
תמר זנדברג: והנה, כאן אנחנו מגלים מקרה הפוך.
תמר זנדברג: יש לנו עיר שקיבלה את אותו אזור תעשייה שנמצא בשטח הישובים הערביים, במקרה הזה, רק שזה לא שישוב עם רוב אשכנזי קיבל על חשבון מזרחי אלא על חשבון הישובים הערביים.
תמר זנדברג: היה לנו היפוך.
תמר זנדברג: שרשרת ה"מזרוח", תמיד יש מישהו נחות ממך ובתחתית השרשרת הזאת ונמצאים הישובים הערביים, שהאזור שנמצא בשטח שלהם הופקע מהם וקיבלה אותו עיר, שבדרך כלל זה קורה הפוך - -
<קריאה: אמת, אמת.
תמר זנדברג: - - מסתבר שתמיד יש מישהו פחות.
תמר זנדברג: וככה, אם אנחנו רואים למשל בים המלח, שערים ששולחות את עיקר העובדים, סובלות מעיקר זיהום האוויר אבל ההכנסות ניתנות למישהו אחר, אז כאן הפוך.
תמר זנדברג: יש כאן יישובים שסובלים מזיהום האוויר אבל את ההכנסות מקבל מישהו אחר.
תמר זנדברג: גם הפתרון כאן הוא פתרון הפוך.
תמר זנדברג: אני מתגאה יחד עם מספר חברי כנסת להשתייך לאלה שחשובה להם גם הסביבה, וחשובה להם העבודה.
תמר זנדברג: אנחנו לא רוצים אף פעם לסגור מקומות עבודה, חשוב לנו עידוד התעשייה וחשוב לנו גם השוויון והצדק.
תמר זנדברג: רק מה?
תמר זנדברג: במקרים אחרים באים אלינו, חברי הכנסת הסביבתיים, כאן, בוועדה, ואומרים לנו: למה אתם נגד סגירת מפעל מזהם?
תמר זנדברג: זה לא לוקח מקומות עבודה.
תמר זנדברג: כאן אנחנו עוד פעם היפוך היוצרות: המפעל המזהם, חובה עליו, חייב, אומרים נציגי הממשלה, להישאר אבל הבנייה, אלה שסובלים מהזיהום, הם צריכים להסיג את עצמם ולהגביל את הבנייה.
תמר זנדברג: יש כאן איזה היפוך יוצרות בלתי מתקבל על הדעת ושוב, כנראה שהשאלה היא הזהות של האוכלוסייה שסובלת מזיהום האוויר, זהות המפעל והמיקום שלו והחלוקה של כל הדבר הזה.
תמר זנדברג: ולכן, אני רוצה לומר: אני משוכנעת, כמו במקרים קודמים גם במקרה הזה, שאפשר להגיע לפתרון שיספק עבודה בכבוד, שיספק סביבה בריאה ונקיה מזיהום אוויר.
תמר זנדברג: שיספק פתרון דיור ובניה על הקרקעות בישובים, וזה מתקשר לדיונים הקודמים שניהלנו כאן, בכל ישראל ובמיוחד בגליל, וייעשה איזה שהוא תיקון שמתחייב כאן.
תמר זנדברג: וכאן, אני מצטרפת לנקודה האחרונה של דב חנין - אנחנו חייבים בכל פעם לדעת מאיזה כיוון אנחנו מסתכלים על הבעיה הזאת.
תמר זנדברג: במקרה הזה, אי אפשר להפריד את סוגיית בניית יחידות הדיור בישובים הערביים מהסוגיה של הסבל מהזיהום, מהסוגיה של חלוקת הגבולות המוניציפאליים ושטחי השיפוט, ולדעת מי מרוויח ומי מפסיד מאותו דבר בדיוק, שנמצא בלב הענין.
תמר זנדברג: לכן, אני מצטרפת להצעה של דב חנין לקיים את הדיון ביחד, במשותף.