GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: אתה מדבר על פתיחת מוסדות חינוך במהלך של סופה כזאת.
דוד אזולאי: צריכה להיות יד מכוונת.
דוד אזולאי: מישהו צריך לתת הנחיות ולקחת אחריות ולא לשבת מול התקשורת ולהגיד: אפשר להגיע היום ללימודים.
דוד אזולאי: המציאות לא היתה כזאת.
דוד אזולאי: חלק מבתי הספר היו חסומים ולא היתה גישה.
דוד אזולאי: גם אלה שנפתחו, זה היה כרוך בסיכון לא קטן.
דוד אזולאי: נושא נוסף, וזה לאחר הסופה.
דוד אזולאי: ראינו מה קרה בכמה יישובים, שהסופה גרמה לנזקים גדולים מאוד.
דוד אזולאי: גם אם אותן רשויות קיבלו פיצוי כלשהו, הרי זה לא ענה על הנזק שנגרם באותו מקום, וכל אומדן שניתן, הרשויות לא קיבלו את אותם פיצויים.
דוד אזולאי: הן קיבלו, אי-אפשר להגיד שלא קיבלו בכלל.
דוד אזולאי: הן קיבלו, אבל לחלק גדול מהרשויות המענה הכספי לא היה מספיק.
דוד אזולאי: אני מדבר על הפרט כרגע.
דוד אזולאי: יש אזרחים שנפגעו, אם כתוצאה מזה שלא הלכו לעבודה, אם כתוצאה מזה שהרכב שלהם ניזוק, מחסומים, חסימות באזורי הגישה, תחבורה ציבורית.
דוד אזולאי: בחלק גדול מהמקומות האלה, לצערי הרב הדברים האלה לא פעלו בשעת אמת.
דוד אזולאי: יכול להיות שיש תוכניות על הנייר, אבל הדבר לא בא לידי ביצוע.
דוד אזולאי: אני חייב לציין כאן במאמר מוסגר את חלק מראשי הרשויות, שלקחו יוזמה – ייאמר לזכותם – ועשו מעשה.
דוד אזולאי: הם לא ישבו בבתים.
דוד אזולאי: הם ניסו כל מיני טלפונים לכל מיני גורמים, אם זה במשרד הביטחון, במשרד להגנת העורף, כל מיני גורמים שיעזרו להם.
דוד אזולאי: מי שהיו לו הקשרים הטובים, הצליח, מי שלא היו לו הקשרים הטובים, נשאר תקוע.
דוד אזולאי: אני רוצה לציין דווקא בנושא של היישובים הבדואים בנגב.
דוד אזולאי: ישנם יישובים בלתי מוכרים שלא נמצאים בשום תחום מוניציפלי, והיו מנותקים.
דוד אזולאי: שם לא היו שלגים, שם היו שיטפונות.
דוד אזולאי: נשארו נזקים עד היום שאף אחד לא מוכן לכסות.
דוד אזולאי: אין להם רשות ובמילים פשוטות אין אבא ואין אימא.
טלב אבו עראר: אין כתובת.
דוד אזולאי: ברשות המקומית לפחות יודעים שיש ראש רשות, יש מי שנאבק, יש מי שעושה.
דוד אזולאי: במקרה דנן של הבדואים, היישובים הבלתי מוכרים, שם היתה בעיה ומישהו ודאי צריך לתת על כך את הדעת.
דוד אזולאי: ברשותך, גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לגשת לסיכום ולהמלצות של הוועדה.
דוד אזולאי: סמכות ארצית – במקרה סופה או פגעי מזק אוויר, רעידת אדמה, הסמכות הארצית לטיפול תהיה בידי המשרד להגנת העורף.
דוד אזולאי: המשרד ירכז את הפעילות מול הצבא, גורמי ההצלה, משרד החינוך וראשי הרשויות.
דוד אזולאי: אדוני, אולי זה לא מוצא חן בעיניכם, אבל אלה המסקנות שלי.
דוד אזולאי: מסתכלים עלי פה.
דוד אזולאי: אולי לא עניתי לדרישה של מישהו.
דוד אזולאי: אני מבין שמדובר על רח"ל, עם כל הכבוד וההערכה, אבל - - -
<זאב צוק-רם: רח"ל לידיעתך מינואר 2011 לא קיימת במדינה.
מירי רגב: אין התייחסויות עכשיו.
מירי רגב: עכשיו הוא מציג את המסקנות שלו.
דוד אזולאי: אני מציג את המסקנות כפי שאני מבין וכפי שראיתי את הדברים.
דוד אזולאי: לצערי הרב, מה שקרה בסופת השלגים, אני מגדיר את זה כפרומו למה שעלול להיות חס ושלום במקרה של רעידת אדמה.
דוד אזולאי: אם לא ניקח את הנושא היום בידיים, אני לא רוצה לחשוב, ורבותי, לא נעים להגיד, זה מתחיל להזכיר לי את הסיפור של שירותי הכבאות.
דוד אזולאי: מי שזוכר קצת וליווה את הדיונים האלה, אנחנו חוזרים ממש על אותו תסריט.
דוד אזולאי: מה שקרה שמערך הכבאות במדינת ישראל במשך שנים עבד על ציוד מיושן וכל פעם שהיתה שריפה היה נס, ואני זוכר שאמרתי שמערך הכבאות במדינת ישראל חי בניסי ניסים, ואני אומר לכם, גם במקרה דנן, אם אנחנו לא ניקח את הנושא הזה היום לידיים, הרי שאנחנו עלולים להיות בצרה צרורה אם חס ושלום, חס ושלום, תהיה רעידת אדמה.
דוד אזולאי: אנחנו מתפללים ומקווים שזה לא יקרה, אבל אם זה יקרה, לנוכח הממצאים האלה, הרי שאנחנו בבעיה.
מירי רגב: ההמלצה הראשונה שלך - - -
דוד אזולאי: אמרתי, ההמלצה הראשונה זה סמכות ארצית אחת, שהיא למעשה צריכה לתת הנחיות לשטח, לדרגי הביצוע, שמבחינתי הם ראשי הערים וראשי הרשויות.
מירי רגב: אתה ממליץ מי תהיה הסמכות הזאת או אתה רק מדבר על סמכות אחת?
דוד אזולאי: אמרתי שאני ממליץ על המשרד להגנת העורף, שהוא ירכז את הפעילות מול הצבא, מול גורמי ההצלה ומול משרד החינוך וראשי הרשויות.
דוד אזולאי: ראשי הרשויות יכינו תוכנית לשעת חירום, שתיתן מענה לנושאים הבאים, כמובן בתיאום עם המשרד להגנת העורף - - -
מירי רגב: מי יכין את התוכנית?
דוד אזולאי: ראשי הרשויות יכינו תוכנית של פינוי צירים בתוך הרשויות המקומיות, הקמת מערך מתנדבים לצורך ביקור בבתי חולים וקשישים שאינם יכולים ואינם מסוגלים לצאת מהבתים שלהם, וכמובן תרגולים חוזרים לשעת חירום.
דוד אזולאי: תיאום בין רשויות שכנות לצורך הפעלת ציוד או ניוד ציוד מרשות לרשות.
דוד אזולאי: כאן יש ציוד שלא כל רשות מקומית מסוגלת לרכוש ולהעמיד אותו, זה ציוד ששווה מיליונים, ואולי פעם ב-20 שנה יהיה מצב חירום כזה או אחר ונצטרך להפעיל את הציוד הזה.
דוד אזולאי: פה אני חושב שצריכה להיות התאחדות של מרכז השלטון המקומי או רשויות באזורים מסוימים, שהציוד הזה יעמוד לרשותם, לא של הרשות המקומית.
דוד אזולאי: אני מאוד ממליץ שיהיה גורם שישכיר אותם וייתן אותם באותו מצב שנזדקק להם.
חנין זועבי: ישכיר או ייתן בחינם?
דוד אזולאי: אני מדבר על השכרה, אף אחד לא ייתן בחינם.
דוד אזולאי: אין מתנות בחינם.
חנין זועבי: ואם אין כסף?
מירי רגב: חברת הכנסת זועבי, ברוכה הבאה.
דוד אזולאי: בשביל זה משלמים ארנונה ויש תושבים.
דוד אזולאי: הוצאת מכרזים – ראשי הרשויות יוציאו מכרז לשעת חירום, כמובן באישור משרד הפנים ומשרד האוצר.
דוד אזולאי: המכרז יאפשר הקפצה בכל עת של רכבי שטח, מפלסות וטרקטורים, ציוד כמו גנרטורים וכדומה.
דוד אזולאי: 5.
דוד אזולאי: כל רשות מקומית, ואני מדבר בעיקר על רשויות גדולות, שם צריכה להיות חלוקה לרובעים, ובכל רובע צריך להיות ראש רובע שהוא אמור לשדר - - -
מירי רגב: הזכירו אותך.
מירי רגב: עמר, ברוך הבא.
דוד אזולאי: או, את רואה, ועדת משנה פעילה.
דוד אזולאי: החלוקה לרובעים – מינוי ראש רובע, שהדבר יאפשר שליטה והוא ידע מה קורה בכל רגע נתון בכל חלק ברשות המקומית.
דוד אזולאי: לראש הרובע או השכונה יוצמדו מתנדבים שיסייעו לתושבים.
דוד אזולאי: הנושא השישי הוא חמ"ל – הקמת חמ"ל מרכזי שיהיה בבניין העירייה.
דוד אזולאי: ראש הרשות יעמוד בקשר מול הגורמים השונים, שזה אומר ראשי הרובעים שבשכונות, גורמי ההצלה, ויעביר את הנתונים לידי הסמכות הארצית.
דוד אזולאי: בהתאם לשיקול הדעת של ראש הרשות יינתנו גורמי הסיוע כמו צבא, מד"א, כבאות והצלה, חברת חשמל וכיוצא בזה.
מירי רגב: מי ינהל את החמ"ל המרכזי?
דוד אזולאי: הרשות המקומית או מי שראש הרשות ימנה לכך.
דוד אזולאי: פיצויים ושיפוי כלכלי – על משרד האוצר מוטלת החובה לשפות את ראשי הרשויות ריאלית בהתאם לנזקי הסופה.
דוד אזולאי: יש פה ראשי רשויות ויש פה נציג של השלטון המקומי, ודאי הם יכולים לספר לכם יותר טוב ממני שמשרד הפנים קיבל כספים, גם זה באיחור, ממשרד האוצר.
דוד אזולאי: אחרי שהוא קיבל, הוא העביר את הכספים, לא כל הרשויות קיבלו את מה שהן היו צריכות לקבל, מפני שהיתה איזו חלוקה.
דוד אזולאי: לא נכנסתי לחלוקה, זה לא התפקיד שלי בעניין הזה.
דוד אזולאי: חייבים להעביר סכומים ריאליים מהר ובהקדם האפשרי, כדי לתת מענה לאותם נזקים שנגרמו באותה סופה.
מירי רגב: אתה מדבר רק על העיריות, אתה לא מדבר על האזרחים.
מירי רגב: על פיצוי לאזרחים נחמן שי אמון.
חמד עמאר: יש רשויות שעד עכשיו לא קיבלו, כמו פקיעין.
חמד עמאר: עדיין הם לא קיבלו את הפיצוי.
מירי רגב: מה ההמלצה הנוספת?
דוד אזולאי: עוד שתי המלצות, גברתי היושבת-ראש.
דוד אזולאי: דיברתי על נפגעי הסופה ביישובים הבלתי מוכרים, ושם אמרתי בתחילת דברי שלצערי הרב לא ראיתי בשום מקום שמישהו התייחס למה שקרה ביישובים האלה, ויש נזקים, כפי שחברי, חבר הכנסת טלב אבו עראר - - -
מירי רגב: מה ההמלצה שלכם פה?
דוד אזולאי: ההמלצה שלי היא שרשות מקומית - -
מירי רגב: שייקחו אחריות.
דוד אזולאי: - - תאמץ את אותם יישובים בלתי מוכרים על מנת לעזור להם לצאת מהמצב.
דוד אזולאי: ההמלצה האחרונה, גברתי היושבת בראש, זו הצעת חוק.
דוד אזולאי: הצעת חוק שתגדיר האם מצב כזה של סופת שלגים נקראת מצב חירום או לא נקראת מצב חירום.
דוד אזולאי: אני לא יודע להגדיר.
מירי רגב: אתה אומר - - -
דוד אזולאי: מה נקרא מצב חירום.
מירי רגב: מתי המדינה מגדירה מצב חירום.
חמד עמאר: מתי מכריזים על מצב חירום.
מירי רגב: מתי מכריזים על מצב חירום.
דוד אזולאי: צריך לזכור, רבותי, הכרזה על מצב חירום, יש לה השלכות כלכליות.
דוד אזולאי: זה לא הכרזה, ובזה נגמר.
מירי רגב: לכן לא מכריזים על זה.
דוד אזולאי: יש לזה השלכות כלכליות, אבל מישהו פה צריך לקחת את האחריות ולהגיד שזה מצב חירום.
דוד אזולאי: האם סופת השלגים האחרונה, היה אפשר להכריז עליה כמצב חירום או לא, זה חומר למחשבה לכל אחד.
דוד אזולאי: עצם העובדה ששום גורם מוסמך לא יצא ואמר: כזה וכזה המצב, אני חושב שצריכה להדאיג אותנו.
דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, נושא אחרון ובזה אני מסיים - - -
חמד עמאר: משפט אחד בנושא הזה.
חמד עמאר: הכרזה על מצב חירום לפי אזורים.
חמד עמאר: לא חייבים להכריז מצב חירום על כל מדינת ישראל.
חמד עמאר: יש לנו אזורים מסוימים כמו ירושלים, כמו הצפון, שהיה אפשר להכריז מצב חירום על המקומות האלה.
טלב אבו עראר: גם על הנגב.
חמד עמאר: כמו הנגב.
חמד עמאר: הבאתי דוגמאות.
מירי רגב: אתה מכניס מדרגות.
חמד עמאר: כן, מדרגות להכרזת מצב חירום, לא חייבים להכריז מצב חירום על כל מדינת ישראל.
דוד אזולאי: כמו שאנחנו מכירים את עבודת הממשלה, כדי להכין חקיקה, במקרה הטוב רק להכין, להוציא תזכיר, לעבור וכו', עד שזה יבוא לוועדת השרים לענייני חקיקה, זה יכול לקחת הרבה שנים, כי לא מדובר בשוויון בנטל.
דוד אזולאי: בשוויון בנטל עובדים יותר מהר.
דוד אזולאי: כשמדובר במצב חירום כזה יש זמן וכל המערכות עובדות לאט.
דוד אזולאי: לכן המלצתי שאנחנו, חברי הכנסת, ניקח יוזמה ונכין חקיקה של כל חברי ועדת הפנים, על מנת לאלץ את הממשלה להתיישר ולהכין חקיקה.
דוד אזולאי: אם תסמכי על הממשלה, אני אומר לך שעד שלא יקרה אסון כמו שקרה בכרמל, רק אז הממשלה תתעורר ותתחיל להכין הצעת חוק.
דוד אזולאי: עבדכם הנאמן במשך עשר שנים מכין הצעת חוק פרטית לשירותי הכבאות.
דוד אזולאי: מתי קיבלו את הצעת החוק שלי של שירותי הכבאות?
דוד אזולאי: רק לאחר האסון הגדול שהיה בכרמל, רק אז פתאום היו תקציבים, היו תקנים, היה כסף.
דוד אזולאי: הכול פתאום נפתח.
דוד אזולאי: אסור לחכות לאסון, צריך עכשיו לפעול ובידינו הדבר.
דוד אזולאי: אני לא סומך על הממשלה.
דוד אזולאי: חוץ מזה שאני באופוזיציה, אבל גם אם הייתי בקואליציה.
דוד אזולאי: בלי כל קשר אני לא סומך על הממשלה.
דוד אזולאי: בעניין הזה אנחנו צריכים להוביל את הממשלה ולא הממשלה אותנו.
מירי רגב: קודם כול אני רוצה להגיד כמה מילים לפני ההתייחסויות.
מירי רגב: טלב, עמר ודוד, ההצגה לעניין, עניינית - -
דוד אזולאי: אני חייב מילה טובה לחברים שלי שהיו שותפים לכל הדיונים, באמת כל אחד תרם מהידע - - -
מירי רגב: - - קצרה, נוגעת בדיוק בנקודות שבהן אנחנו צריכים לטפל, בלי יותר מדי ועדות ובלי יותר מדי עבודות מטה, כמו שחצי מהמשרדים רגילים לעשות – עבודות מטה ועוד עבודות מטה ועוד עבודות מטה.
טלב אבו עראר: מתי נוציא את המסקנות?
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות של שלושה גורמים רלוונטיים לסוגיה הזאת: משרד הפנים, השלטון המקומי והאוצר.
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות להמלצות שניתנו כאן.
מירי רגב: זה הנוהל שיהיה.
מירי רגב: כל ועדה מציגה את עיקריה והגורמים הרלוונטיים מתייחסים לנושא הזה.
מירי רגב: משרד הפנים, נא התייחסותך לגבי סמכות ארצית, לגבי ראשי הערים שיכינו תוכניות – זה הדבר היחיד שיש לי איזו הסתייגות – לגבי תיאום וניוד ציוד בין הרשויות, לגבי הוצאת מכרזים לרכבי שטח וכדומה, חלוקה לרובעים, חמ"ל מרכזי, פיצויים ושיפוי, יישובים בלתי מוכרים שיאומצו על-ידי עירייה חזקה שנמצאת ליד והצעת החוק, שאני אתייחס אליה.
מירי רגב: אלה ההמלצות העיקריות של הצוות.
מירי רגב: אני מבקשת את ההתייחסויות.
מירי רגב: המנכ"ל בסוף, אם תרצה להתייחס כמובן.
<רועי דהן: בוקר טוב, אני ממינהל השלטון המקומי, משרד הפנים.
<רועי דהן: גברתי, אני יכול להתייחס לנושא של השיפויים.
<רועי דהן: יש לנו במשרד הפנים מינהל חירום שעבד בתיאום מלא עם פיקוד העורף.
<רועי דהן: אפשר לבקש שהוא יגיע לפה, אם תרצי.
<רועי דהן: אנחנו, מינהל השלטון המקומי, בטיפול בסופה עסקנו רק בחלק של שיפוי ופיצוי לרשויות המקומיות שנפגעו והשתתפנו בשתי הוועדות, וגם בוועדה של חבר הכנסת אזולאי וגם בוועדה של חבר הכנסת נחמן שי.
<רועי דהן: לגבי הנושא של הפיצויים, אני אציג בקצרה.
<רועי דהן: התכנסנו במשרד הפנים - - -
מירי רגב: אל תציג בקצרה.
מירי רגב: תגיד לי, א', כמה עיריות קיבלו, ו-ב', באיזה סכום מדובר.
מירי רגב: עשינו מספיק דיונים.
דוד אזולאי: כולן קיבלו - - -
חמד עמאר: פקיעין לא קיבלה.
דוד אזולאי: אם אני רוצה להיות רלוונטי, בדיון נאמר שכולם קיבלו, חלק גדול לא קיבלו מספיק ועכשיו אני שומע על פקיעין, זה חידוש בשבילי.
דוד אזולאי: אז לא ידענו שפקיעין לא קיבלו.
חמד עמאר: לא, זה היה בוועדה.
מירי רגב: אתם אומרים שהשיפוי לא ריאלי.
דוד אזולאי: לא ריאלי ולא מיידי.
אורי מקלב: הערה לסדר, גברתי היושבת-ראש, עם כל הכבוד לדובר משרד הפנים, אני חושב שבוועדה מסכמת על כל מה שקרה באירועים, כשכל הצוותים מגישים פה מסקנות והמלצות, היה צריך לבוא לפה מישהו בדרג בכיר ממשרד הפנים, כדי שהתגובות על הדברים שהוצגו פה יהיו מוסמכות ולא תגובות מאנשים שלא יכולים לקבל החלטות ואין להם סמכות בידם.
מירי רגב: לא ביקשתי.
אורי מקלב: כל האנשים הבכירים - - -
מירי רגב: הכול יועבר, יועבר גם להתייחסות השרים, תאמין לי, יועבר גם ליושב-ראש הכנסת.
אורי מקלב: אני לא חושב שוועדת הפנים זו ועדת העבודה והרווחה.
אורי מקלב: לוועדת הפנים היו צריכים לשלוח מהדרג הבכיר של המשרד.
מירי רגב: שמעתי את הערתך.
מירי רגב: היא נרשמה לפרוטוקול.
<רועי דהן: לגבי פיצויים, בקצרה.
<רועי דהן: מייד אחרי שהסתיימה הסופה מיפינו נזקים ב-46 רשויות מקומיות, שעל-פי הקריטריונים המקצועיים שלנו וביחד עם גורמי ההצלה סבלו מנזקים משמעותיים כתוצאה מהסופה.
<רועי דהן: שיפינו בטווח זמנים מהיר מאוד.
<רועי דהן: הסופה הסתיימה ב-15 בדצמבר, ב-31 בדצמבר 46 רשויות מקומיות קיבלו כ-30 מיליון שקלים בגין נזקים דחופים, כגון פינוי המשפחות, הקמה של מוקד עירוני, פינוי של צירים דחופים.
<רועי דהן: זו היתה המנה הראשונה של השיפוי.
<רועי דהן: המנה השנייה נסגרת בימים אלו.
<רועי דהן: הבנו שהנושא של הגזם יצר עומס תקציבי משמעותי על הרשויות המקומיות, אז מיפינו את הרשויות שבהן ירד שלג כבד שיצר לחץ על העצים לקרוס ואת העומס החריג בנושא הטיפול בגזם.
<רועי דהן: 26 רשויות מקומיות, שירד בהן שלג כבד, יקבלו בימים הקרובים 20 מיליון שקלים מאתנו.
<רועי דהן: אנחנו עורכים לבצע את ההקצאה, ממתינים להעברה תקציבית ממשרד האוצר.
<רועי דהן: הדברים המקצועיים נסגרו, יש פה רק עניין טכני של העברה תקציבית.
<רועי דהן: אנחנו עכשיו לקראת התהליך הגדול והמשמעותי יותר, שזה כל מה שקשור בטיפול בתשתיות שנפגעו, הטיפול בפיצויים.
<רועי דהן: אנחנו הולכים בימים הקרובים לשלוח שמאים ומהנדסים מטעם משרד הפנים, שימפו נזקים בקרב אותן רשויות מקומיות שנפגעו.
<רועי דהן: נכין דרישה מסודרת אחרי שנקבל את הדיווח, נעביר אותה לאוצר ונדאג שהרשויות ישופו.
חמד עמאר: לא קיבלתי תשובה בקשר לפקיעין.
חמד עמאר: למה פקיעין לא נכנסה?
<רועי דהן: פקיעין לא נמצאת ברשימה, היות שלפי הנתונים שלנו היא לא סבלה מנזקים.
חמד עמאר: הייתי שם, היא כן סבלה.
<רועי דהן: אדוני, רשויות אחרות שהזכרנו פה - - -
חמד עמאר: הוא הגיש לכם את כל הדוחות בוועדה שהיתה כאן.
חמד עמאר: הייתי שם וביקרתי שם בזמן הסופה ואני יודע בדיוק מה היה שם.
חמד עמאר: אתה לא ביקרת ולא יודע, ומי שהחליט לא להכניס אותה, אני בטוח שלא ביקר שם ולא היה שם.
<רועי דהן: אנשים מטעם משרד הפנים ביקרו בכל הרשויות, גם בפקיעין.
חמד עמאר: אני מבקש שתבדוק את זה שוב.
<רועי דהן: נבדוק את זה שוב.
מירי רגב: לגבי חלוקה לרובעים, האם יש לכם התייחסות?
<רועי דהן: אני לא יודע להתייחס לנושא.
מירי רגב: השלטון המקומי.
<יוחאי וג'ימה: לגבי החלוקה לרובעים, זה קיים בערים גדולות שבהן צריך את החלוקה הזאת.
<יוחאי וג'ימה: לא בכל יישוב שהוא יישוב קטן - - -
דוד אזולאי: ציינתי.
דוד אזולאי: דיברתי רק על הערים הגדולות.
<יוחאי וג'ימה: ברוב הערים זה קיים.
מירי רגב: השאלה אם זה מבוצע.
דוד אזולאי: השאלה מה זה נקרא עיר גדולה ומה זה נקרא עיר קטנה.
דוד אזולאי: פה אתם תצטרכו להגדיר, לא אנחנו.
<יוחאי וג'ימה: אני לא יודע מה היתה ההגדרה בדיוק של עיר גדולה ועיר קטנה לפי הרובעים.
<יוחאי וג'ימה: אני יודע שבצפת למשל קיים עניין של רובעים והציוד מחולק בהתאם לכך.
<יוחאי וג'ימה: הציוד לא כל-כך קיים, זו בעיה אחרת.
<יוחאי וג'ימה: לגבי מרכזי ההפעלה, מה שציין חבר הכנסת דוד אזולאי, הם קיימים ברשויות.
<יוחאי וג'ימה: קיים מרכז הפעלה שבו הרשות מפעילה את כל מערך החירום שלה ומשם גם הקשר עם כל גורמי החירום.
<יוחאי וג'ימה: לגבי צירים, לפחות בשתי הערים הגדולות, ירושלים וצפת, אני יודע שקיימת מפה של צירים.
<יוחאי וג'ימה: היא לאו דווקא מתייחסת לצירים ראשיים, אלא לבתי חולים, לכל מיני מקומות שצריך להגיע אליהם בחירום, ומתייחסים לזה משרד הבריאות ומשרד הרווחה, לכל מי שקיים באותה עיר.
<יוחאי וג'ימה: גברתי, שני דברים אני רוצה להוסיף על דוד אזולאי.
<יוחאי וג'ימה: דבר אחד, החוק שעבר פה באוגוסט לסיוע בין רשויות מדבר על סיוע בין רשויות במצבי חירום.
<יוחאי וג'ימה: פה לא הוכרז מצב חירום.
<יוחאי וג'ימה: יש פה מצב של הצלת חיים, וראשי רשויות שסייעו אחת לשנייה למעשה עברו על החוק.
<יוחאי וג'ימה: שם צריך לעשות תיקון שגם במקרה של הצלת חיים יתאפשר לראשי הרשויות לסייע אחת לשנייה.
<יוחאי וג'ימה: זה היה סוף שבוע ואי-אפשר היה לקבל את ההתייחסות של משרד הפנים ואישור של משרד הפנים.
דוד אזולאי: מי יממן את הסיוע לרשות המקומית השנייה?
<יוחאי וג'ימה: בדרך כלל זה סיוע וולונטרי.
<יוחאי וג'ימה: מדובר על סיוע וולונטרי בין רשויות.
דוד אזולאי: זה סיוע שעולה כסף, מישהו צריך לממן את זה.
דוד אזולאי: אין בעיה, אני מבין את הרעיון, אבל מישהו צריך לממן.
דוד אזולאי: כדי להניע כוח מרשות מקומית אחת לרשות השנייה זה עולה כסף.
<יוחאי וג'ימה: אני מדבר על סיוע וולונטרי בין רשויות.
<יוחאי וג'ימה: כשרשות רוצה לבוא ולסייע לרשות אחרת, זה לא קיים היום.
<יוחאי וג'ימה: העליתי את הנושא של תחנות הדלק.
<יוחאי וג'ימה: ברגע שיש הפסקת חשמל חלק מתחנות הדלק לא עובדות.
<יוחאי וג'ימה: רק מי שמוכרז גוף חיוני, יש לו - - -
מירי רגב: זה צריך להיות בתשתיות.
מירי רגב: אני מתארת לעצמי שדב חנין ורינה פרנקל יתייחסו לזה.
מירי רגב: תתייחס לזה בקטע הזה.
מירי רגב: האוצר כאן?
מירי רגב: האם יש לך מה להגיד לגבי השיפוי?
<יוסי עדס: כמו שתיאר נציג משרד הפנים, בשלב הראשון לסיוע המיידי הועברו 30 מיליון שקלים לרשויות.
<יוסי עדס: מסוכם על עוד 20 מיליון שקלים שיחולקו לרשויות.
<יוסי עדס: שני הסכומים האלה לא כוללים את ירושלים שקיבלה סיוע בנפרד, גם מתוקף ההיקפים הנדרשים בירושלים, ולכן היא נכללה בנפרד.
<יוסי עדס: היא קיבלה לשני הצרכים האלה כ-40 מיליון שקלים.
<יוסי עדס: כמו שציין נציג משרד הפנים כעת עובדים על השלב השלישי של נזקי תשתיות שקרו ברשויות.
<יוסי עדס: כשיגיע החומר נדון על התקציב.
מירי רגב: המנכ"ל, יש לך מה להגיד?
<דן רונן: כמה הערות קצרות.
<דן רונן: קודם כול, ההמלצה הראשונה שהמלצתם היא המלצה נכונה – להטיל על המשרד להגנת העורף את האחריות לתאם את כלל הגופים, את כלל הגורמים.
<דן רונן: זה אגב מה שקורה בפועל ביומיום.
<דן רונן: בנושא של תיאום בין רשויות שכנות זה משהו שאנחנו עוסקים בו ביומיום.
<דן רונן: למשל המועצה האזורית מבואות חרמון, ובחיפה אתמול ביקרנו, קבענו אותה כרשות אזורית תומכת בכלל הרשויות, חוף הכרמל.
<דן רונן: אנחנו מדברים בדרום על באר-שבע וכן הלאה וכן הלאה.
<דן רונן: לאט-לאט אנחנו סוגרים אשכולות של רשויות, שהרשויות החזקות תומכות בחלשות.
<דן רונן: הרעיון שהמלצתם עליו בפועל כבר קורה בשטח.
דוד אזולאי: אין מימון.
<דן רונן: אנחנו מממנים.
<דן רונן: אנחנו מממנים את מלוא הציוד, את מלוא ההכשרה, מלא.
<דן רונן: זה עולה מאות אלפי שקלים לרשות, הכול מציוד המשרד להגנת העורף.
<דן רונן: לגבי מכרזים לשעת חירום, גם זה נכון, זה גם קורה בתיאום שלנו.
<דן רונן: הסמנכ"ל אצלנו, שהוא גם ראש אגף חירום לשעת חירום, מתעסק בזה בפירוש, הוא יודע לחבר צמ"ה לרשויות.
<דן רונן: זה חלק מלקחי השלג.
<דן רונן: הצבעתם נכון על הנקודה הזאת.
<דן רונן: הנושא של הקמת חמ"לים או מרכזי הפעלה זה ביזנס מוחלט של המשרד להגנת העורף.
<דן רונן: סגרנו תוכנית אגב, באישור השר להגנת העורף, בסדר גודל של עשרות מיליוני שקלים, כדי לסגור הכול, כולל אותן רשויות שהזכרתם, הרשויות הבדואיות בדרום.
<דן רונן: תבדקו, אנחנו כבר מוכנים להביא יביל לרשות כמו נווה מדבר, הם עוד לא מוכנים לקלוט את היביל.
דוד אזולאי: נווה מדבר זו רשות מוכרת.
דוד אזולאי: אני מדבר על הפזורה.
<דן רונן: הם מטפלים בפזורה.
<דן רונן: אלה שתי רשויות שהיו קודם אבו בסמה, נחלקו לשתי רשויות.
<דן רונן: הן כרגע עדיין לא מוכנות לקלוט מבנה שהמשרד רוכש לטובת מרכז ההפעלה.
<דן רונן: בגלל השיטפונות שהזכרת הם קיבלו סיוע גם במזון, גם בשמיכות, באלף ואחד דברים.
<דן רונן: הם לא ביקשו.
<דן רונן: אנחנו פנינו והצענו.
מירי רגב: לא לפרט.
טלב אבו עראר: כל הכשלים שם.
<דן רונן: גברתי היושבת-ראש, אני חושב שנכון מה שאומר חבר הכנסת דוד אזולאי שרק בהצעת חוק, כי רק בהצעת חוק אפשר לעשות את ההסדרה הזאת, הכוללת, כולל שלב הביניים של טיפול בשלג, גם אם זה לא באמת אסון המוני בהגדרה.
טלב אבו עראר: תתייחס ליישובים שיש בהם 1,000 נפשות, אין להם מועצה, הם לא מוכרים.
טלב אבו עראר: לא התייחסתם אליהם.
<דן רונן: אני אשמח לדעת אם יש משהו שלא שמנו את האצבע עליו, כי על אלה בפזורה בדרום, אנחנו כן שמנו דגש.
מירי רגב: ווה, יש לך מה להגיד על העניין הזה?
מירי רגב: קצר.
<זאב צוק-רם: רק צריך להבין דבר אחד, אני מבקש שגם יתייחסו אליו בהמשך.
<זאב צוק-רם: מדובר במצבים משפטיים.
<זאב צוק-רם: מדינת ישראל במצב חירום משנת 48', וצריך להגדיר מצבים משפטיים כמו אם יוצאים למלחמה, מצב מיוחד בעורף או מצב משק לשעת חירום ומצב אסון המוני.
<זאב צוק-רם: בהגדרות היום זה מוגדר חד-משמעית, וזה ברור לכולם: דבר אחד, מי שפוקד ושולט על כל ארגוני החירום במצב אסוני מסוג זה, זה השר לביטחון פנים, נקודה.
<זאב צוק-רם: מי שמתאם את כל משרדי הממשלה, על מנת לסייע, זה המשרד להגנת העורף, אבל הקודקוד למעלה, כמו שאנחנו מכירים, באירוע מהסוג הזה, זה השר לביטחון פנים.
דוד אזולאי: מה שאדוני אומר שהשר להגנת העורף, כדי לצאת לפעילות ולפעול, צריך את אישור השר לביטחון פנים.
<זאב צוק-רם: זה לא מה שאמרתי.
דוד אזולאי: אלא?
<זאב צוק-רם: אמרתי שהשר להגנת העורף ומשרדו, מכיוון שהוא מרכז את כל פעילות משרדי הממשלה, הוא תומך בגוף שמגיע לשטח ועוזר לאוכלוסייה ומחלץ, צריך להביא ציוד, צריך להביא דלק ומזון וכל מה שקשור בזה, אבל יש מי שמפעיל את כיבוי אש, את מד"א, את המשטרה, ואם פיקוד העורף מצטרף עם צה"ל כדי לסייע כפי שהיה בסופה האחרונה, אז - - -
מירי רגב: אנחנו לא נפתח את זה עכשיו פה לדיונים, היו מספיק דיונים.
<זאב צוקירם: לא צריך לפתוח, רק שיבינו את המבנה של כל זה, איך זה עובד.
מירי רגב: לסיכום – אלה גם ההמלצות שילכו מבחינתנו למבקר המדינה – אני אומרת לכל נציגי המשרדים, שלא יהיה מצב שהשר יגיד שהוא לא ידע ששלחנו את ההמלצות למבקר המדינה.
מירי רגב: הודעתי מראש שתתייחסו לעבודת הצוותים כי כל ההמלצות פה הולכות למבקר המדינה.
מירי רגב: אם יש משהו על הסיכום שאנחנו אומרים כרגע של הצוותים, ואתם רוצים לקבל עוד חוות-דעת של המשרדים הרלוונטיים, נא להעביר לנו מראש.
מירי רגב: אני נותנת שבוע לפני שהמכתב הזה יצא בצורה מסודרת.
מירי רגב: המכתבים שלנו יצאו ליושב-ראש הכנסת, נגיש לו גם את הדוח בצורה מסודרת, הוא יצא לראש הממשלה כמובן, לשרים הרלוונטיים, למבקר המדינה ולגורמים רלוונטיים שאולי נחליט להוציא להם.
מירי רגב: קודם כול, העבודה הזאת מצוינת, אני מתייחסת ספציפית לוועדת הפנים, ואנחנו נקדם את הדברים כפי שהועלו כאן.
מירי רגב: לגבי סמכות ואחריות – אני מקווה שראש הממשלה יחליט, גם המלצתי, גם דיברתי עם מזכיר הממשלה, דיברתי עם ראש הממשלה – אני חושבת שנכון שיהיה גורם אחד שיעשה את זה, לא משרד הביטחון, אלא המשרד לביטחון פנים.
מירי רגב: בסופו של דבר זה יהיה המשרד לביטחון פנים כמו שקורה בארצות-הברית.
מירי רגב: כרגע המשרד להגנת העורף צריך לטפל בעניין ובסוף גורם אחד שיהיה אחראי על כל גופי ההצלה, על מד"א, כב"א ופיקוד העורף, וזה יהיה המשרד לביטחון פנים.
מירי רגב: כל נושא העורף צריך יהיה להיות באחריות המשרד לביטחון פנים.
מירי רגב: זאת עמדתי.
מירי רגב: אני חושבת שעד היום דברים נעשו, אבל לא מספיק טוב, ולכן צריך להיות משרד אחד שאחראי על זה.
מירי רגב: על זה שלחנו גם מכתב לראש הממשלה עכשיו לפני הדיונים שהיו.
מירי רגב: לגבי ראשי הערים שיכינו תוכנית לפינוי – אני מקבלת את ההמלצה, אבל מי שצריך לתמוך בתוכנית הזאת צריך להיות המשרד להגנת העורף.
מירי רגב: כל הדברים שעכשיו נגיד, המשרד להגנת העורף, הוא זה שצריך יחד עם השלטון המקומי לפקח שהדבר הזה אכן קורה, לפקח שאכן יש תוכניות כאלה בכל הערים.
מירי רגב: אני מקבלת גם לגבי התיאום של ציוד בין הזרועות וניוד.
מירי רגב: אין שום סיבה שכל עיר תקנה לעצמה את הציוד.
מירי רגב: צריך שתהיה רשימה של ציוד שהמדינה זקוקה לו במזג-אוויר מהסוג הזה ואיך היא מניידת אותו.
מירי רגב: אחד כזה בדרום, במרכז ובצפון ואיך היא מניידת את זה.
מירי רגב: הדבר הנוסף, מכרזים לשעת חירום.
מירי רגב: אני חושבת שיהיה נכון שיהיה מכרז אחד לשעת חירום של מפלסות, של גנרטורים, של כל הציוד הזה, שאפשר יהיה להעביר את זה מגורם לגורם.
מירי רגב: חלוקה לרובעים, גם היא מקובלת עלי.
<בצלאל טרייבר: האם יש למדינה עודף כסף?
מירי רגב: רגע, טרייבר.
מירי רגב: חמ"ל מרכזי כמובן שצריך להיות באחריות ראש העיר, שינהל את זה.
מירי רגב: פיצויים ושיפוי – השמאי צריך לעבוד יותר מהר.
מירי רגב: משרד הפנים, זאת אחריות שלכם.
מירי רגב: אני רוצה לקבל פירוט של משרד הפנים לפי מה קבעתם, מה הקריטריונים שלפיהם החלטתם לשפות.
מירי רגב: למה פקיעין לדוגמה לא בפנים?
מירי רגב: צריך לראות לפי איזה קריטריונים אתם משפים וצריך שיהיה פק"ל יותר מסודר, צריכים להיות קריטריונים יותר מובנים, שהערים לא יתחילו לרוץ כמו מסכנות כדי לקבל את ההחזר שלהן.
<רועי דהן: יש קריטריונים מסודרים.
<רועי דהן: כשתרצי, אני אתייחס.
דוד אזולאי: מה זה "קריטריונים מסודרים"?
דוד אזולאי: מתי היתה סופה כזאת שהיו קריטריונים?
דוד אזולאי: על סמך מה קבעו את הקריטריונים?
מירי רגב: צריך שיהיו קריטריונים מסודרים.
<רועי דהן: יש לנו קריטריונים מסודרים, אנחנו עובדים עם השירות המטאורולוגי, משכנו מהם נתונים אובייקטיביים על חריגות המשקעים, על חריגות השלג שירדה בהשוואה לשנים קודמות, ועל בסיס הנתונים המקצועיים האלה קבענו - - -
מירי רגב: אני ממליצה שלפיצויים ולשיפויים יהיו קריטריונים מסודרים שייקבעו בתיאום עם משרד האוצר ומשרד הפנים.
דוד אזולאי: מה שאדוני אומר שעל-פי השירות המטאורולוגי ייקבע הפיצוי לאותן רשויות?
<רועי דהן: אנחנו מתחשבים גם בנתונים של השירות המטאורולוגי, היות שמדובר פה בנזקי מזג-אוויר, שבגללם צריך את זה.
חמד עמאר: זה דבר חדש שלא שמענו אף פעם.
חמד עמאר: אתה מוסיף לנו.
מירי רגב: תביא לנו את הקריטריונים האלה, איך אתה משפה ומצפה בנזקי מזג-אוויר.
<מוחמד שעאבן: אני ממועצת מג'דל כרום, יש בעיה עם זה.
מירי רגב: אני לא מדברת על זה עכשיו.
<מוחמד שעאבן: האם אני יכול לדבר על זה בפני הוועדה?
מירי רגב: אנחנו רוצים לקבל את הקריטריונים לפיצוי ולשיפוי.
מירי רגב: אני מציעה שגם הנושא הזה יוסדר בצורה מסודרת.
חנין זועבי: הקריטריונים לא קשורים לצרכים של היישוב, המצב הכלכלי, לאמצעים שיש לו?
<רועי דהן: גברתי, אם את מעוניינת, אני יכול להתייחס לזה בחצי דקה, בקצרה.
מירי רגב: שיהיה פה שקט, בבקשה.
מירי רגב: סליחה, אתה מפריע לוועדה.
<רועי דהן: אני אציג בתמצות, היות שאתם שואלים.
<רועי דהן: שלחנו בקשה לכל הרשויות שנפגעו שישלחו לנו את הערכת הנזקים שלהן, הערכת נזקים מפורטת.
<רועי דהן: בנוסף, פנינו לשירות המטאורולוגי.