GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: תזמינו את נציג פרקליטות המדינה, ואם צריך, נדבר עם שי ניצן.
מירי רגב: תומר, תודה לך על כל הטיפים האלה, אני לא בקיאה מי יכול להגיד מה.
<תומר רוזנר: אני חושב תוך כדי.
מירי רגב: הפרקליטות היחידה שיכולה להורות על - - -
<תומר רוזנר: היא לא יכולה להורות, היא יכולה לבקש להתערב בהליך.
מירי רגב: זה אולי יכול לעשות סדר.
<דן בן צבי: שמעתי את היועצת המשפטית של המינהל.
<דן בן צבי: יש כאן מסמך אחד שסותר את מה שאת אומרת, וכשאת מדברת, את צריכה להגיד דברים אמיתיים.
מירי רגב: אל תדבר אליה באופן אישי.
מירי רגב: עזוב אותה.
מירי רגב: היא לא היתה אז, לא היא ולא דורון ולא בנצי.
מירי רגב: היא מנסה לעשות הכי טוב שהיא יכולה כדי לייצג משהו מהעבר.
מירי רגב: היא לא הבעיה פה.
<דן בן צבי: אני מבקש להפנות את תשומת לב הוועדה.
<דן בן צבי: השורה הראשונה במסמך שגם נמצא אצלכם, המצב המשפטי ב-26 בדצמבר 1984, של היועצות המשפטיות של המינהל, קרני וקווינט, אולי הם יועצים.
<דן בן צבי: יש שורה אחת.
מירי רגב: במכתב שעכשיו מוציאים לארז, יפה, ניתן לו את כל הפרטים האלה, כולל המכתב ששלח לתומר זה שמדבר עכשיו.
מירי רגב: את המכתב הזה לצרף לזימון הזה.
מירי רגב: לעדכן כמובן את אורי אריאל, כי אתו אנחנו בקשר כל הזמן, והוא הנחה את המינהל להגיע לפה היום.
<דן בן צבי: כשאת אומרת שהמינהל לא הפר.
<דן בן צבי: "האם המינהל הפר", שאלו אותך, ואמרת, "לא".
<דן בן צבי: כתוב שורה אחת:
<דן בן צבי: הנכס נרשם בטאבו על-ידינו תוך כדי הפרת החוזה, חוסר בנייה.
<דן בן צבי: המינהל לא התייחס לעובדה שהקרקע נשארה במצב כפי שהיא נמכרה ושהחברה לא עשתה די כדי למלא את המשימות שלמטרתן נמכרה לה הקרקע.
<דן בן צבי: כך כתוב במכתב של היועצות המשפטיות לאדון שקד, שהוא היה אז מנהל מחוז תל-אביב.
<דן בן צבי: מכאן לומר שלא היתה הפרה, כשהיועצות המשפטיות אומרות בפירוש שהיתה הפרה, נא לחשוב.
<דן בן צבי: נקודה שנייה, מי שחתם על המסמך, על חוזה המכר בין רשות הפיתוח כביכול, שתיכף אומר עליה דבר, לבין חברת הדיור היה י.
<דן בן צבי: דגון, שהוא היה היועץ המשפטי של מינהל מקרקעי ישראל, והוא חתום על הסכם המכר.
<דן בן צבי: נקודה שלישית, את מצטנעת ואומרת שמינהל מקרקעי ישראל הוא לא מפקח וכו'.
<דן בן צבי: ובכן, תקראי בבקשה את חוק מינהל מקרקעי ישראל, תקראי באינטרנט מה תפקידו של מינהל מקרקעי ישראל ותראי שמהיום שמינהל מקרקעי ישראל נוסד, בשנת 1960, נדמה לי זה היו ביולי 1960, כתוב במפורש שאת מדיניות המקרקעין של מדינת ישראל מנהל המינהל.
מירי רגב: בעקבות תשובת המינהל אולי נשנה בחוק את זה שזה לא תפקיד המינהל.
מירי רגב: אני חושבת שזה רעיון טוב.
מירי רגב: נעביר את זה לגורם אחר שיש לו אחריות וגם סמכות.
<דן בן צבי: רשות הפיתוח הפכה למעשה לבעלים פורמליים, זה מי שמנהל, זה מי שקובע והמינהל מקבל את ההחלטות הגרנדיוזיות במועצת המינהל והמינהל מבצע ועוקב.
<דן בן צבי: אמרת שהמינהל לא מעורב, אף פעם לא מעורב.
<דן בן צבי: יש כאן מכתב מעוזר השר בוים - - -
מירי רגב: אחר-כך תשאיר לי את כל המכתבים, תשב עם ורד ועם תומר ותכתבו מכתב מסודר.
<דן בן צבי: זה מכתב חדש שגיליתי רק אתמול.
<דן בן צבי: כתוב כאן:
<דן בן צבי: השר מנחה את המינהל להשיב לטענה כי המינהל לא אכף על חברת ב.
<דן בן צבי: פ.
<דן בן צבי: דיור בע"מ לקיים את הסכם המכר כלשונו אודות השטחים בגבעת עמל ב', שחתם המינהל בפברואר 1961.
<תומר רוזנר: ממתי המכתב?
מירי רגב: ממתי המכתב הזה?
<דן בן צבי: המכתב הוא מ-17 בדצמבר 2007.
מירי רגב: מה התשובה של המינהל למכתב הזה?
<דן בן צבי: המינהל התחמק, כמו שהוא עונה לך.
מירי רגב: בטח ליד ארז הם ישיבו.
<דן בן צבי: מה שהוא עונה לך.
<דן בן צבי: ההנחיה היא להגיד: אנחנו לא בעסק מ-1961.
מירי רגב: פשוט בושה מה שקורה פה.
<דן בן צבי: אני מבקש להגיד דבר נוסף:
<דן בן צבי: המינהל לא מעורב, אבל יש תביעות שהגיש המינהל, המינהל יחד עם חברת דיור, בשנת 1964, המשפט הנודע של המשפט הנודע של סרבי ושות'.
<דן בן צבי: המינהל הוא התובע, וזה היה אחרי 1961, אז אל תגידי לי שהמינהל לא מעורב.
<דן בן צבי: אני לא רוצה להגיד לך שזה שקר וזה הטעיה, ובדיני החוזים יש פסיקה על הטעיה.
מירי רגב: תעזוב רגע.
מירי רגב: תקשיב.
מירי רגב: אני רוצה להגיד משהו - -
<מלכה אלפסי: יש דיירת שמאוד תתמוך היום בבקשה שלכם.
מירי רגב: - - אנחנו פה בדיון עקרוני, כשמדובר פה על חיי אדם.
מירי רגב: מדובר פה על חיי אדם, ואני לא צריכה להגיד לכולם שכל המציל נפש אחת בישראל, כאילו הציל עולם ומלואו.
מירי רגב: נוצר כאן מצב מעוות וחזירי של יזמים שמתפרנסים – ואין לי בעיה שיתפרנסו – על חשבון אנשים קטנים וחלשים שאין להם כוח להילחם מול הגדולים האלה.
מירי רגב: נוצר כאן מצב שבמשך שנים היו במינהל אנשים, אני לא רוצה להגיד שלא היה להם לב וחמלה, אולי הם לא ידעו את כל הפרטים, כי אם הם היו יודעים את כל הפרטים, המינהל היה בא ואומר לאותו יזם וליזמים: חברים, תמצאו פתרונות.
מירי רגב: מה זה למצוא פתרונות ל-140 איש?
מירי רגב: מינהל התכנון מוכן, עיריית תל-אביב מוכנה להגדיל את הזכויות.
מירי רגב: אמרתי שאני, כאחראית על ועדת הפנים, מוכנה לתת להם יותר זכויות בנייה, בנייה באותו מקום, אבל הם לא יכולים לעשות את זה אם היזם לא יבקש.
מירי רגב: מה הבעיה שהיזם יבקש לבנות עוד 140 דירות קטנות באותו מתחם לאותם אנשים?
מירי רגב: מה ביקשנו ממנו?
מירי רגב: זה הפתרון.
מירי רגב: אני מוכנה כוועדת הפנים לכנס את בינת שוורץ ולכנס את הוועדות המחוזיות ולכנס את כולם, ומנהלת המחוז כבר אמרה אצלי שהיא מוכנה להגדיל את זכויות הבנייה של אותו יזם.
מירי רגב: הכול אנחנו מוכנים לעשות.
<קריאה: מנהלת המחוז פה.
<יוסי כהן: על-פי שזה ניתן להם כבר בעבר.
מירי רגב: מי היתה פה אז?
<גילה אורון: מתכננת המחוז.
מירי רגב: שלום לך, ברוכה הבאה.
מירי רגב: אני רק צריכה דבר אחד.
מירי רגב: יבוא המינהל ויגיד לפרקליטות וליועץ המשפטי לממשלה: חברים, בואו נעצור רגע את כל הסיפור הזה, נעצור רגע את הפינויים, אני לא רוצה שאף אחד יצטרך להיות תחת שום איום של גז ולא איום בהתאבדות, ולא כלום, נעשה סדר עם היזם.
מירי רגב: אני מתכוונת בחוק הקרוב, בכל התכנון והבנייה דזה לא יחזור.
מירי רגב: אין יותר פינוי בלי פיצוי.
מירי רגב: לא תשווקו קרקע אחת.
מירי רגב: מצדי, ששר הבינוי יתפטר, הוא וראש המינהל, כל שני וחמישי עד שיהיה פתרון לאנשים.
מירי רגב: לא יהיה פינוי בלי פיצוי.
מירי רגב: אתם מפנים מישהו, לא רוצה כסף, לא רוצה כלום, בית תמורת בית.
מירי רגב: מה אנשים פה רוצים?
מירי רגב: יושבים פה אנשים, מה הם מבקשים?
מירי רגב: את זה אנחנו צריכים לפתור.
מירי רגב: דורון, לא הבנתם שזאת הבעיה, ואני לא מאשימה אותך.
<דורון בן שלומי: חשוב לציין, לנו בטח אין דבר נגד האנשים ואין לנו משהו בעד היזם.
<דורון בן שלומי: אנחנו לא מהצד של היזם.
מירי רגב: אני בטוחה, אבל תמצאו פתרון לעניין הזה.
<דורון בן שלומי: לא נהפוך את זה שאנחנו בצד של היזם.
מירי רגב: אם אתם לא בצד של היזם, תראו איך פותרים את הבעיה לתושבים האלה.
מירי רגב: זה נוצר מזה שהמדינה מכרה קרקע בלי לדאוג לאנשים.
<דורון בן שלומי: גברתי דיברה על הישיבה שהיא עושה היום, שם צריך - - -
מירי רגב: חברים, אני מבקשת.
מירי רגב: אתם התושבים, מי שצריך ללכת הביתה - - -
<דן בן צבי: אני יכול להמשיך בעוד דבר אחד?
מירי רגב: מי שצריך ללכת הביתה שילך.
מירי רגב: עיריית תל-אביב, אני מבקשת שתהיו פה ב-16:00, שיהיו מתכננת המחוז או מנהל המחוז, מאוד חשוב.
מירי רגב: אני מבקשת גם להזמין את נציג בינת שוורץ, שהיא תהיה פה - -
<יוסי כהן: נציג מטעמנו בבקשה.
מירי רגב: אתם מוזמנים להיות בדיונים.
מירי רגב: אתם יכולים כולכם להישאר בדיונים.
מירי רגב: - - מינהל מקרקעי ישראל והפרקליטות, אף-על-פי שזה מהיום להיום.
מירי רגב: ורד, להסביר את חשיבות העניין הזה.
מירי רגב: אני אדבר עם שי עכשיו.
זבולון כלפה: אנחנו פותחים את ועדת הפנים והגנת הסביבה, על סדר-היום: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102), התשע"ג-2013.
זבולון כלפה: אנחנו נתחיל עם מצגת קצרה – אני מבקש רק בלי הפרעות – על מכוני הבקרה, על כל על השאלות שעלו פה, כל התהליך, כדי לקבל תשובות, ורק לאחר מכן ניגש לגוף הדיון עצמו.
<ניר אנגרט: רק אם אפשר לבקש שמצגות יועלו לאתר הוועדה כי לא ראיתי שהמצגת שהוצגה בפעם הקודמת הועלתה וזו מצגת מאוד חשובה.
זבולון כלפה: הערה מקובלת, אין שום בעיה.
<תומר רוזנר: רק שמשרד הפנים יעביר לנו.
זבולון כלפה: יש תקשורת בין משרד הפנים לכנסת?
<תומר רוזנר: לעיתים.
זבולון כלפה: במסגרת אותם לעיתים נא להעביר, שמעת גב' ברנד?
<שירה ברנד: שמעתי, לעלות לאתר.
זבולון כלפה: כולנו במתח, בשקט, לא נלחיץ אותך, אנחנו לא מתכוונים להלחיץ.
<תומר רוזנר: בואו נסגור בינתיים את הסיפור של המינהל.
<תומר רוזנר: נציגי המינהל פה?
<תומר רוזנר: לא פה?
<תומר רוזנר: הם אמרו שהם יבואו ב-09:00, אולי רשות מקרקעי ישראל?
זבולון כלפה: יש פה מישהו מרמ"י?
<תומר רוזנר: הם ביקשו לבוא מוקדם כדי שניתן להם מוקדם.
זבולון כלפה: טוב, בבקשה, גברת ברנד, בריצה.
<שירה ברנד: 10 דקות, רבע שעה.
זבולון כלפה: מקסימום.
<שירה ברנד: אני אציג בקצרה.
<שירה ברנד: אני מתמקדת בתשובות, כמו בהצגת נושאים שעלו פה ולא קיבלו מענה הולם בעיקר כיוון שעלו בדקה ה-90, ואנחנו כן רוצים להציג אותם בפני הוועדה הנכבדה.
<שירה ברנד: אנחנו נתייחס לגורמים המאשרים במכון הבקרה, למסלולי הכשרה לבעלי המקצוע במכוני הבקרה, לכוח אדם, שאנחנו חושבים שיש כן פוטנציאל מתאים, עלו פה טענות בעניין הזה, ולהשפעה של בקרת הביצוע על מחירי הדיור.
זבולון כלפה: חסר פה מרכיב אחד: מה קורה במידה ולא עומדים בלוחות זמנים.
<שירה ברנד: תכף נסביר, ניכנס אליהם.
<שירה ברנד: סנקציות על מכוני הבקרה אתה מתכוון על אי עמידה בלוחות זמנים?
<שירה ברנד: בסדר, אנחנו נתייחס לזה.
<שירה ברנד: קודם כל היתה שאלה איזה גורמים נמצאים בתוך מכון בקרה, איזה גורמים נמצאים מחוץ למכון בקרה, אנחנו בגדול מסבירים שהגורמים שיש להם הנחיות שהן בעיקרן מרחביות, לא קשורות לתכן, הן מרחביות: תתרחק כך וכך מעתיקות, תיזהר לא להתקרב לשטחים מוגנים, אלה נושאים שהם מרחביים ולכן אנחנו רואים אותם שהם שייכים לשלב הבדיקה המרחבית שעושה אותה רשות הרישוי.
<שירה ברנד: ולכן, לפני שרשות הרישוי בודקת אנחנו צריכים שכל הנושאים המרחביים יהיו פטורים לפני כן, הם נמצאים בשלב המידע.
<שירה ברנד: כל אותם גורמים מאשרים שנדרשת ההתייחסות שלהם נמצאים בשלב המידע.
<שירה ברנד: חשוב לציין שהגורמים המאשרים שיש להם התייחסות מרחבית הם מאוד מאוד מפוזרים ויש חלק נכבד מההיתרים שבכלל לא צריך אותם, ולכן להכניס אותם למכון הבקרה מייקר את התהליך מאוד ומסרבל את התהליך מאוד.
זבולון כלפה: רק לידיעתך, היום כשאתה מגיע לכל ועדה שלא תהיה, אוטומטית הם שולחים אותך לכל אותם גופים, אף אחד לא חושב פעמיים בכלל לבדוק אם יש צריכות למקרה הספציפי או לא, כולם רצים.
<שירה ברנד: נכון, ולכן אנחנו שמים דגש מאוד מאוד גדול על שלב המידע.
זבולון כלפה: זאת אומרת, זה בוועדה עצמה?
זבולון כלפה: היא תצטרך מראש?
<שירה ברנד: זה עוד לפני הוועדה, זה בשלב המידע.
זבולון כלפה: לגבי כל מקרה ספציפי?
<שירה ברנד: לגבי כל מקרה ספציפי.
<שירה ברנד: בעזרת המערכת הממוחשבת אנחנו ממיינים חלק גדול מהבקשות ומראש כבר אומרים מה צריך ומה לא צריך ולכן אנחנו מייעלים את התהליך.
זבולון כלפה: לא נעים לומר, כי כרגע זו סתם עצלנות כי נניח רשות העתיקות עושה סקר ממילא, כולם יודעים בדיוק איפה יש ואיפה אין.
<שירה ברנד: נכון, אבל יודעים.
<שירה ברנד: אני לא רוצה לזרוק סתם שם של ועדה אבל היא יודעת שיש לה עתיקות בתחומה – לא ירושלים, שזה נניח קצת יותר סביר – אלא מקומות במרכז הארץ שזה פחות מובן מאליו שיש שם עתיקות.
<שירה ברנד: הם יודעים שיש ולכן אוטומטית הם שולחים לרשות העתיקות, ליתר ביטחון, ואתה מתעכב שם, או שהם שולחים אוטומטית לרשות התעופה האזרחית, ליתר ביטחון לקבל מהם תשובות.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים היום בעזרת המערכת הממוחשבת מראש למיין מה מתאים ומה לא מתאים בעזרת שכבות GIS שאנחנו מקבלים את הנתונים האלה מאותם גורמים בעצמם, ולכן חלק גדול מהבקשות לא יצטרכו להגיע בכלל.
<שירה ברנד: ומה שצריך, בשלב המידע כבר נמסר המידע המרחבי, כדי שרשות הרישוי, שהיא בודקת את הנושאים המרחביים, גם יהיו לה את הנתונים האלה בפניה.
<שירה ברנד: הגורמים האחרים שיש להם הרבה נושאים שהרבה יותר קשורים לתכן, שבעיקר קשורים לתכן, לאיך לבנות, לחומרי בניה, דברים כאלה, הם נמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: נדרשת גם התייחסות של הגופים האלה למרבית, אם לא לכל, היתרי הבניה במדינת ישראל.
<שירה ברנד: 99% מהבקשות להיתר מגיעות לרשות הכבאות ולפיקוד העורף, חלק מאוד גדול מהבקשות נדרשות לאישור משרד הבריאות וגם חלק משמעותי יחסית נדרש לאישור המשרד להגנת הסביבה, לכן הם ארבעת הגורמים המרכזיים המאשרים שנמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אחרים, אם נדרשת התייחסות שלהם, היא ניתנת בשלב המידע ואז, אם יש נושאים שבמקרה גם קשורים לעניין התכן, הבקרים האחרים במכון הבקרה יוכלו לבדוק אותם ולהתייחס לנושאים האלה.
<שירה ברנד: לא חייב להיות דווקא בקר מורשה מטעם אותו גורם מאשר מכיוון שאת המידע העקרוני הוא נתן כבר קודם.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה: במכון הבקרה יש לנו אנשים ששייכים לתכן, אם במקרה יש נניח לרשות העתיקות איזושהי אמירה בשלב התכן: צריך פה דווקא בטון בעובי מסוים, הבקר שעוסק בנושא קונסטרוקציה יודע לבדוק את זה, הוא קיבל את ההנחיה הזאת כבר מראש, זה כתוב כבר בשלב המידע, הוא יודע לבדוק את זה.
<שירה ברנד: לא חייב להיות דווקא איש רשות העתיקות או שבקיא בעתיקות לצורך העניין הזה שיהיה בתוך מכון הבקרה כדי לבדוק את זה.
זבולון כלפה: וכל אותם גורמים משמאל, מה שאת קוראת בבקרת התכן, לכולם יש נהלים ברורים לגבי כל התחומים שלהם?
זבולון כלפה: הרי הרבה פעמים זו תורה שבעל פה.
<שירה ברנד: לגורמים המאשרים יש, חוץ מהמשרד להגנת הסביבה שיש לו עבודה יותר משמעותית שהוא צריך לעשות.
<שירה ברנד: לרשות הכבאות יש תקנות מפורטות שכיום נמצאות בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבניה, לפיקוד העורף יש תקנות ההתגוננות האזרחית, למשרד הבריאות יש חלק גדול מאוד מהנושאים שנמצאים היום גם כבר אצלנו בכל מה שקשור למתקני תברואה ולהל"ת מה שאנחנו קוראים, זה נמצא היום בתקנות התכנון והבניה.
<שירה ברנד: יכול להיות שצריך כל מיני השלמות, זה כל הזמן טוב שעושים השלמות.
<שירה ברנד: אנחנו גם במקביל הרי עובדים על פרקי קוד הבניה, היום בצהרים עולים למועצה הארצית 4 פרקים ראשונים של קוד הבניה, אנחנו מתקדמים בתהליך הזה, אנחנו מקווים שבישיבה הבאה או זאת שאחריה יבואו עוד 3 פרקים של קוד הבניה.
<שירה ברנד: ולכן אנחנו מתקדמים במקביל גם בנושאים האלה כדי לאסוף ולעשות סדר בהתאם להחלטות ועדת זיילר גם בנושאים האלה, שהדברים היו מפוזרים בכל מיני מקומות ואנחנו אוספים אותם יחד ומעדכנים אותם כמובן במקום אחד.
<שירה ברנד: אנחנו נקרא לתקנות האלה – אגב, לא יקראו להן קוד הבניה, יקראו להן "תקנות התכנון והבניה (תכן הבניין)", אלה התקנות שלאורן, בעיקר לאורן, יצטרכו לבדוק את התכן בהתאם.
זבולון כלפה: אבל את מבינה שפה טמון חלק מהבעיה כי בעצם בחוסר של הנהלים – ואוטומטית גם הרי המציאות היא שהציבור כל הזמן יאתגר את המרחב הזה כי כל הזמן יצאו עוד דברים חדשים שלא הכירו, לא ידעו ויצטרכו להתייחס אליהם – אין נהלים ואז עוד פעם אנחנו נכנסים בעצם למין סאגה של - - -
<שירה ברנד: אנחנו מקווים, ואני אהיה זהירה ואני אגיד שרק ל-90% מהבקשות, יש מענה כבר היום בדרישות החוק והתקנות של שלושת הגורמים המרכזיים.
<שירה ברנד: אני מסכימה שלמשרד להגנת הסביבה יש עבודה יותר קשה לעשות, הם עושים אותה עכשיו במקביל ואנחנו בודקים.
<שירה ברנד: חלק גדול מהעבודה קשור לזה שההערות שלהם הן בעיקר מרחביות, הם רגילים עד היום לתת הערות מרחביות, הם צריכים להתכנס יותר קצת לנושא התכן אם יש להם, אם אין להם יכול להיות שגם הוא אולי בסופו של דבר לא יהיה כאן, אבל אנחנו כבר יודעים שכן יש הערות לתכן.
<שירה ברנד: אגב, מה שכבר ידעו להגיד עד היום כבר מוסדר בתוך התקנות, למשל נושא של ראדון, נושא שמוסדר כבר היום בתוך תקנות התכנון והבניה כיוון שידעו להגיד מה הדרישות שנמצאות.
<שירה ברנד: כשמשרד בעצמו לא יודע להגיד מהן הדרישות שלו והוא לא ממוקד אז אנחנו באמת בבעיה, אבל ברוב הנושאים המרכזיים העיקריים שהם החסם היום בפני החלק הארי של הבקשות להיתר, יש לנו מענה מוסדר ומסודר בתוך תקנות התכנון והבניה או בתוך הוראות תכן אחרות, למשל תקנות ההתגוננות האזרחית.
<נתן מאיר: שירה, סליחה, גורמי התכן גם יהיו בקוד הבניה?
<שירה ברנד: ההוראות שלהם עוברות לקוד הבניה, לתקנות שנקראות תכן הבניין, הן מתעדכנות ואנחנו אוספים כל מיני דברים שהיו מפוזרים בכל מיני תקנות בתוך התוספת השנייה, הם מסדרים אותם כך שיהיה יותר קל להתמצא.
<נתן מאיר: זאת אומרת שתיאורטית יהיה קוד בניה כזה שמי שממלא אותו בדקדקנות צריך לעבור את זה באפס הערות אחר כך?
זבולון כלפה: לכאורה, עד לרגע שהוא מחדש איזשהו משהו שלא חשבנו עליו מהצד השני ואז ממילא – איך אומרים בלשון חז"ל: "פנים חדשות באו לכאן".
<נתן מאיר: אבל לפחות ברמה העיונית זה אמור לכסות את הכול.
זבולון כלפה: לכאורה כן.
זבולון כלפה: לטובת המשפטנים לכאורה זה לגיטימי לומר, לא?
<נתן מאיר: לכאורה זו מילת המפתח.
<שירה ברנד: אני לא יודעת להגיד שאנחנו נותנים פתרון ל-100%, תמיד יש דברים חדשים, תמיד יש דברים שלא חשבנו עליהם, אני לא מכירה שום גוף שיודע לחשוב על הכול, לחזות ולצפות את הכול, אז לכן אנחנו עושים את המאמץ.
זבולון כלפה: אבל לכאורה דברים חדשים אמורים להוות אחוז קטן יחסית מה-100% שלך היום.
<שירה ברנד: נכון, אני אגיד יותר מזה, החידוש שלנו בתקנות תכן הבניין, מה שקוראים קוד הבניין, זה שאנחנו נותנים שני סעיפים: אחד, סעיף מטרות לכל פרק, והשני, סעיף דרישות תפקודיות שנותנות הנחייה עקרונית מה המטרה, מה המטרה של ההוראות המרשמיות שאנחנו נותנים, וזה נותן כיוון אחר כך גם לפרשנות לאיזה כיוון צריך לפרש.
זבולון כלפה: אבל את מבינה שמהצד השני, כדי "להגן על האזרח" צריכה להיות מציאות לצורך העניין של מצד אחד כתיבה של הנהלים והכול בצורה מחודדת וברורה מאוד ונהירה מאוד, מאידך צריך להיות לוח זמנים ברור מאוד, ומאידך גם צריך להיות ברור שגם כלפי המערכת יש איזשהו שוט מסוים שעומד מעל ראשה.
זבולון כלפה: כי אחרת באיזשהו מקום אנחנו לא נקשור את כל - - -
<שירה ברנד: אני אענה רגע לעניין השוט.
<שירה ברנד: א', הציעו פה בוועדה עיצומים כספיים ואנחנו אמרנו שזה מקובל עלינו.
<שירה ברנד: ב', אסור לשכוח שמדובר בגופים פרטיים שיש ביניהם תחרות, הם יתחרו על לב הבקשות שיגיעו אליהן ולא להפך.
<שירה ברנד: החשש שאולי חשבתי שתעלו יהיה דווקא חשש הפוך, שמרוב תחרות יאשרו יותר מדי ולא יסרבו יותר מדי, שזה גם חשש שצריך לקחת אותו בחשבון.
זבולון כלפה: בשביל זה יש את הבקרה שלכם.
<שירה ברנד: נכון, בשביל זה יש את הבקרה שלנו.
<שירה ברנד: בנוסף לכך אמרנו שאנחנו נחשוב גם על סנקציה שקשורה למחירי האגרה.
<שירה ברנד: מכון בקרה שלא נתן מענה בזמן, שלא עמד בלוחות הזמנים, יצטרך להחזיר חלק מהאגרות, ואלה הכיוונים שאנחנו חושבים עליהם כפתרון לשאלה מה יקרה אם מכון הבקרה לא ייתן את התשובה בזמן.
<תומר רוזנר: היום אנחנו בדיון האחרון.
זבולון כלפה: אז אנחנו היום נצא מפה עם הפתרונות, לא?
<תומר רוזנר: אני לא שומע את הפתרונות, הם אומרים שהם חושבים על הדברים.
<שירה ברנד: אנחנו לא מנסחים עכשיו את הסעיפים האלה.
<תומר רוזנר: כדאי, אנחנו בדיון אחרון.
<שירה ברנד: בדיון הוועדה אתה רוצה שננסח?
<תומר רוזנר: אנחנו בדיון אחרון, הוועדה עוסקת בחוקים שמנסחים אותם.
<שירה ברנד: אז יכול להיות שאנחנו נבוא עד סוף היום עם סעיף של עיצום כספי, אם זה חייב להיות מנוסח ברגע זה.
<שירה ברנד: היה פה חשש לגבי הגורמים המאשרים וההסכמות אתם אז אני רוצה להראות לכם דוגמה, זו רק דוגמה אבל אלה דברים שאנחנו כבר עובדים אתם מול כל אחד ואחד מהגורמים המאשרים: למשל, אנחנו יודעים להגיד שמגדל מגורים – אני לא יודעת למה לא רואים המספרים, אבל במקור היה כתוב פה 42 מטר יהיה בתוך מכון בקרה.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים להגיד שמגדל מגורים יותר מזה - - -
זבולון כלפה: לתוכנה הזו יש חולשה למספרים נראה לי.
<שירה ברנד: בקשות בשטח משרדים, כתוב פה 15,000 מטר, יכנסו כן למכון בקרה.
<שירה ברנד: דברים גדולים יותר אנחנו צריכים לבדוק, חלק מהם בהתייעצות ועוד יותר גדולים ישירות אצל הגורם המאשר.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה דוגמאות למשל מבחינת התקהלות, אז ביקשו הגורמים בכבאות שהתקהלות בין 300 ל-1,000 איש מחויבת בחובת היוועצות של הבקר המורשה עם הגורם המאשר.
<שירה ברנד: למשל משרד הבריאות ביקש, אולמות שמחה, גני אירועים ומסעדות, הבקר המורשה מטעמם יחויב בהתייעצות עם הגורם המאשר.
<שירה ברנד: אני נותנת דוגמאות, יש לנו אבל רשימות טבלאות מפורטות כאלה מול כל הגורמים.
<שירה ברנד: למשל פיקוד העורף מבקש שתחנות הסעה של תחבורה ציבורית מסילתית יהיו בהתייעצות של הגורם המאשר, אבל במידה ויוקמו מכוני בקרה שהם יהיו בתוך אותן רשויות, למשל מע"צ או הרכבת, אם הן בעצמם יקימו מכון בקרה, אז אין לצורך העניין לפיקוד העורף התנגדות שאותו מכון בקרה שהוא בתוך אותה רשות ייתן את האישור שלו, וזה למה?
<שירה ברנד: כי המומחיות שלו היא בתחום של אותו נושא.
זבולון כלפה: שלום, בוקר טוב, חברת הכנסת זנדברג, היתה פה הפיכה היום, הח"כים יושבים בסוף כבר.
זבולון כלפה: סתם, אל תלחצי.
זבולון כלפה: לא, תרגישי בנוח.
תמר זנדברג: אתה יודע על מי מאיימים עם מה.
זבולון כלפה: תמר, יש מקום בצד השני, בצד ימין תמיד טוב לשבת.
<טלי ענבר גולן: שירה, אני רוצה רק לחדד את הנקודה.
זבולון כלפה: טלי, תכף אנחנו נסיים, נגמור עם זה, דקה אחת.
<שירה ברנד: דוגמה נוספת להסכמות שלנו עם הגורמים המאשרים – יש פה רשימה של דברים שאנחנו יודעים להגיד כבר עכשיו – שבהסכמות שלנו עם משרד הבריאות כ-16% מהבקשות שטעונות אישור משרד הבריאות לא יכנסו למכון הבקרה, את זה אנחנו יודעים להגיד כבר עכשיו, כמו: מתקני טיהור שפכים, מתקני טיפול במים, בתי חולים גדולים.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה גם כמה אחוז זה מסך כל הבקשות להיתרים שמגיעות היום למשרד הבריאות.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים להגיד שהבקשות האלה נכון לרגע זה יהיו מחוץ למכון בקרה.
<שירה ברנד: יכול להיות שבעוד כמה שנים, כשכבר מכוני הבקרה יעבדו ויוכיחו את עצמן – אנחנו מאוד מקווים כך – אז הם כן יכנסו לתוך מכון בקרה, כרגע אנחנו מסכימים שסוגי המבנים האלה ידרשו להביא אישור ישירות מאותו גורם מאשר ולא באמצעות מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אז הסכמות מהסוג הזה יש לנו, אנחנו ממש בשלבים אחרונים, גם עם פיקוד העורף, שם כבר הדברים סגורים, גם עם הכבאות וגם עם משרד הבריאות.
<שירה ברנד: עם המשרד להגנת הסביבה ייקח לנו קצת יותר זמן אבל אנחנו גם מתקדמים בכיוון.
<שירה ברנד: זה סוג הרזולוציה שאנחנו מגיעים אליה כהכנה למכוני הבקרה.
<שירה ברנד: דיברו פה על הכשרת הבקרים, אז אנחנו מדברים על הכשרה בעזרת ה-RICS, המוסד הבריטי הממלכתי שמכשיר היום בקרים בהרבה מאוד מדינות בעולם, למעלה מ-140 מדינות מכירות בתעודות של המוסד הזה.
<שירה ברנד: יש פה כבר 55 בוגרים שסיימו קורס של 80 שעות עיוניות וליווי של 4.5 של התמחות במכון בקרה באנגליה.
<שירה ברנד: הקורס הזה היה על חשבון משרד הפנים חוץ מאשר הנסיעה לאנגליה לצורך ההתמחות.
<שירה ברנד: מתוך החבר'ה שניגשו והשתתפו בקורס יש לנו כבר 55 בוגרים שכבר סיימו אותו.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים באפריל על פתיחת קורס נוסף, שתי כיתות נוספות, 60 בוגרים נוספים שיהיו לנו למסלול דומה, מדובר פה על בעלי ניסיון של 5 שנים ומעלה.
<שירה ברנד: ואנחנו מדברים על פתיחת קורס ביוני פה בארץ, בעברית – הקורסים האחרים נערכו באנגלית כי המורים הגיעו מאנגליה – הקורס שיפתח ביוני יהיה בעברית, הוא מיועד לאנשים בעלי ניסיון מקצועי של שנה ומעלה.
<שירה ברנד: גם פה אנחנו מקווים שיהיו לנו שתי כיתות.
<שירה ברנד: יש לנו כבר רשימת ממתינים של אנשים שביקשו והתעניינו ומבקשים שנעדכן אותם מתי נפתחים הקורסים האלה.
<שירה ברנד: גם פה זה כולל אימון ואתרים בשטח, זה לא קורס עיוני בלבד, זה קורס מעשי.
זבולון כלפה: זה אומר שעד סוף השנה סדר גודל של כ-180 איש פלוס-מינוס יהיו?
<שירה ברנד: כן, זה סדרי הגודל שיהיו לנו עד סוף השנה.
<שאול אדם: מה התנאים להתקבל לקורס?
<שירה ברנד: לאיזה מהם?
זבולון כלפה: תלוי, יש פה שוני.
<שירה ברנד: יש לנו קורסים שמיועדים למהנדסים ואדריכלים בעלי ניסיון של 5 שנים ויש לנו קורסים שמיועדים למהנדסים ואדריכלים בעלי ניסיון של שנה ומעלה.
<שירה ברנד: אלה כרגע התנאים לקורסים האלה.
<שירה ברנד: אנחנו מנסים להתקדם הלאה ולראות גם מה אנחנו יכולים לעשות עם ההנדסאים, אבל פה אני חייבת לציין שאנחנו עוד לא סגורים על העניינים האלה עד הסוף, עוד לא נערכנו לקורס הזה, אנחנו רוצים לראות קודם איך מתקדמים עם הקורסים לבעלי המקצוע המנוסים יותר ואחר כך נוכל להתקדם מול ההנדסאים.
<שירה ברנד: היתה פה טענה – וחבל שאתם לא רואים את המספרים – שאין מספיק אנשי מקצוע בארץ שיכולים לתת מענה, אז אנחנו מדברים על למעלה מ-20,000: יש לנו 9,877 אדריכלים רשומים, בהנדסה אזרחית יש לנו 23,378 מהנדסים שרשומים.
<שירה ברנד: הנתונים האלה הם נתונים עדכניים מרשם המהנדסים משבוע שעבר.
<שירה ברנד: במדור הנדסת מבנים, קונסטרוקציה, רשומים 14,954 מהנדסים ובמדור גיאודזיה רשומים 916 מהנדסים.
<שירה ברנד: לכן החשש שעלה פה שאין מספיק אנשי מקצוע בשוק נראה לנו לא כל כך מתאים לנתונים שיש לנו לגבי גורמי המקצוע שקיימים בארץ.
<הדס ברוה: זה ידוע אבל, וגם לפי נתוני משרד הכלכלה, שיש מחסור גם בהנדסאים וגם במהנדסים ואדריכלים ברמות - - -
<שירה ברנד: "זה ידוע" זה יפה, אבל הנתונים מצביעים אחרת.
<הדס ברוה: הנתונים לא מצביעים אחרת.
<שירה ברנד: אני מניחה שיחד עם ה-170-180 בוגרים שיהיו לנו - - -
זבולון כלפה: רואים אנשים אחרי 120 ברשומות האלו?
זבולון כלפה: יכול להיות שפשוט מקום המדינה עד היום משאירים את הרישום כל הזמן.
<שירה ברנד: אלה הנתונים העדכניים מרשם המהנדסים והאדריכלים.
<נתן מאיר: 14,000 קונסטרוקטורים זה בערך בריאת העולם עד עכשיו.
זבולון כלפה: לא, 900 ומשהו היא אמרה.
<תומר רוזנר: לא, קונסטרוקטורים היא אמרה 14,000.
זבולון כלפה: 14,000?
<שירה ברנד: לא כולם עוסקים אולי במקצוע הזה אבל הם רשומים, כן.
<שירה ברנד: אלה הנתונים שרשומים אצל רשם המהנדסים.
זבולון כלפה: זה יהיה באמת אתגר לבחון את הנתונים האלו.
זבולון כלפה: יש דרך לבחון את זה, דרך אגב?
<נתן מאיר: הנשיא טרומן בא ממדינת מיזורי, מדינה כפרית, הוא תמיד היה אומר: "I come from Missouri, I believe in what I see", את זה הוא היה אומר ליועצים שלו, אני אומר את אותו דבר על ה-14,000 קונסטרוקטורים.
זבולון כלפה: בברית המועצות מחנכים ככה את הילדים.
<חיים פייגלין: שירה, אני קונסטרוקטור רשום, תאמיני לי שאני מופיע ברשימה, אני לא עוסק בזה.
<שירה ברנד: בסדר, אני לא יודעת להגיד לכם מי עוסק, אין לי את הנתון הזה, מי בפועל עוסק בנושא אבל אלה רשומים.
<תומר רוזנר: עשרות בודדות.
<שירה ברנד: תומר, עשרות זה ניחוש.
<תומר רוזנר: לא ניחוש, זה מה שאומר משרד השיכון.
<תומר רוזנר: אני לא משרד השיכון, משרד השיכון אמר את זה.
<שירה ברנד: לא, משרד השיכון דיבר בכלל על נושאים אחרים, הוא דיבר על יועצי ביסוס וקרקע, הוא לא דיבר על זה.
זבולון כלפה: אגב, יש פה נציג שלהם?
<שירה ברנד: לא, משרד השיכון לא נמצא פה היום.
זבולון כלפה: נציג של השיכון לא הגיע.
<שירה ברנד: הוא דיבר על יועצי ביסוס וקרקע, יועצי ביסוס וקרקע לא נדרשים בתוך מכון הבקרה, יש צורך להציג מסמך שאכן התייעצו ועל סמך זה אפשר לבנות את הקונסטרוקציה, אבל את אנשי ביסוס וקרקע עצמם אין בתוך מכון הבקר, ולכן זה שמשרד השיכון טען שיש מחסור באנשים כאלה לא רלוונטי לעניינו.
<שירה ברנד: אני רוצה לתת דוגמה לגבי בקרת הביצוע, היה פה חשש מאוד לגבי בקרת הביצוע, דוגמה שהמהנדסים שלנו בדקו לגבי אסון המרפסות בחדרה.
<שירה ברנד: אפשר לראות – מי שמבין בתחום אולי יודע להגיד מה רואים פה אבל היו צריכים להיות כאן 11 ברזלים של 25 מילימטר, הם לא נמצאים כאן.
<שירה ברנד: שני הברזלים שכן היו גם הונחו לא במקום הנכון, חסר ברזל עליון והברזל הותקן כך שלמעשה לא היתה לו משמעות קונסטרוקטיבית וגם היו פה כל מיני שאריות של קלקר שנמצאו בשטח.
<שירה ברנד: מכון הבקרה, לו היה מגיע לשטח במקרה הזה, היה אמור לעלות לפחות על אחד מתוך השלוש האלה, אם לא על שלושתם.
זבולון כלפה: התוספת "לו" היא במקומה לאור כמות האנשים דרך אגב.