GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שירה ברנד: מצד, אחד אנחנו אומרים שאם נכנסת למכון הבקרה, אתה בידיים של הבקר המורשה.
<שירה ברנד: מצד שני, ברור לנו שיכולות להיות נסיבות חריגות, יוצאות דופן.
<שירה ברנד: זה לא דבר שגרתי, אחת או שתיים כאלה בשנה או בכמה שנים, זה סדרי הגודל שאנחנו רואים.
זבולון כלפה: כפול 26 ועדות.
<נתן מאיר: אם החוק שמכוחו פועל הגורם המאשר, לא מאפשר לגורם המאשר לעשות את זה, קל וחומר שהוא צריך לבקר לעשות את זה.
<שירה ברנד: היום החוק מאפשר לגורם המאשר הכול כי אתה תלוי בו.
<שירה ברנד: אתה טעון אישור שלו וזהו.
זבולון כלפה: את אומרת שזאת הקלה בהשוואה להיום?
<כרמית יוליס: אתה מחמיר על ההנחיות של הגורם המאשר אבל אין ספק שזה בסמכות הגורם המאשר.
זבולון כלפה: מבחינתי לא קיבלתי תשובה מספקת לגבי סעיף ט'.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שמדובר במקרים בודדים בשנה, אולי בודדים בעשור.
<שירה ברנד: אתה צריך להראות שקיים חשש ממשי לשלום הציבור, או שאתה מדבר על עובדות או נסיבות חדשות לגבי הבניין, הטכנולוגיות שמשתמשים בו.
<שירה ברנד: זה לא יכול להיות משהו שידעת אותו כבר מלכתחילה.
<שירה ברנד: הסיכוי שמקרים כאלה יקרו - - -
<נתן מאיר: לפי פקודת הדרכים, שבוטלה ב-2010, הסמכות להפקיע דרכים ארציות היתה נתונה בידי הנציב העליון, לאחר שנוכח שהדרכים דרושות להגנת הארץ ולפיתוחה.
<נתן מאיר: מאז שר התחבורה, במשך עשרות שנים, על כל הפקעה של דרך ארצית, הסמכות שלו להכריז היתה בגלל שהדבר דרוש להגנת הארץ ולפיתוחה.
<נתן מאיר: זה כבר הפך למנטרה.
<נתן מאיר: אז גם זה המקרים החריגים שלך יכולים להפוך למנטרה אם משתמשים בהם בצורה לא נאותה.
<נתן מאיר: צריך לנהוג זהירות בדברים האלה.
<שירה ברנד: יכול להיות, הלוואי שזאת - - -
<קריאה: הגורם המאשר חוזר לרישוי לעירייה?
<שירה ברנד: שם הוא קיבל את האישור, הוא לא צריך לחזור.
זבולון כלפה: הסמכות היא בידיים של אותו גורם שאישר.
<שירה ברנד: אנחנו נבחן את ההערה של הוועדה.
<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים במקרים מסוימים היוועצות עם הגורם המאשר.
<שירה ברנד: אני רוצה להסביר מה הבעיה.
<שירה ברנד: אנחנו אמרנו באופן פוזיטיבי שאסור לסטות מהוראות והנחיות הגורם המאשר.
<שירה ברנד: גם לגורם המאשר עצמו אסור לעשות את זה.
<רוני טיסר: גם לגורם המאשר נתתם אפשרות במקרים מיוחדים לפנות אליו להיוועצות.
<שירה ברנד: אבל גם כשפונים אליו להתייעצות הוא צריך להיות דבק להוראות ולהנחיות שלו.
<שירה ברנד: הוא לא יכול כל בוקר להמציא משהו חדש.
<שירה ברנד: אי-אפשר שכל בוקר ימציאו משהו חדש.
<נתן מאיר: אם הוא ממציא משהו חדש, זה לא יחול על בקשות להיתרים קיימות.
<נתן מאיר: למה לא תעשו אותה מדיניות גם כאן?
<שירה ברנד: לכן אפשרנו את זה רק במקרים חריגים.
<שירה ברנד: יכול להיות שזה נכון יהיה להגיד, שדווקא במקרים האלה זה לא יהיה בסמכות הבקר המורשה, אלא זאת תהיה סמכות הגורם המאשר בהתייעצות.
זבולון כלפה: זה כל העניין.
זבולון כלפה: לגבי סעיף ט' במקום בקר מורשה לגורם המאשר.
<שירה ברנד: התייעצות זה אומר שהוא פונה לגורם המאשר.
<שירה ברנד: לגורם המאשר יש 14 יום להגיב.
<שירה ברנד: אם הוא לא מגיב, אז שיקול הדעת נשאר של הבקר המורשה.
<שירה ברנד: אי-אפשר להשאיר את זה באוויר.
<שירה ברנד: אם הוא כן מגיב אז זה מחייב.
<קריאה: זה חוזר למהנדס הוועדה?
זבולון כלפה: בכל מקרה אחרי הבקרה זה חוזר לוועדה.
<ליאורה זיידמן: לא.
זבולון כלפה: בוודאי שזה חוזר.
זבולון כלפה: אחרי שזה גומר את הסבב בבקרה, זה חוזר לרשות - - -
<ליאורה זיידמן: אם במהלך הדברים ראה הבקר שיש דברים שצריך לתקן - - -
<שירה ברנד: אם זה דברים שטעונים תיקון היתר אז בוודאי.
<שירה ברנד: צריך להגיש היתר מחדש לשינויים.
<אמיר הלר: אם יש תיקונים שהוא רוצה, צריך לאשר שוב אצל מכון הבקרה?
זבולון כלפה: אמיר, אתה מתוח את החבל יותר מידי.
<אמיר הלר: למה מותח?
<אמיר הלר: אתם הופכים את התהליך במקום שיהיה פשוט וקל לעוד יותר ארוך מהיום.
<אמיר הלר: למה צריך לחזור לוועדה לתקן?
<שירה ברנד: אתה לא עושה תכנית שינויים?
<אמיר הלר: אני לא רוצה שהבקר פתאום יקבע תנאים מעבר למה שהגורם המאשר גם כך קובע לסוגי מבנים מסוימים.
זבולון כלפה: זאת גם כוונת הוועדה.
זבולון כלפה: אנחנו מבזבזים כאן כרגע 5 דקות על אולי 2% מכל המקרים.
זבולון כלפה: האמן לי שהגזמתי כלפי מעלה.
זבולון כלפה: תבדוק את זה.
<שירה ברנד: לגבי 158יח(ג).
<ליאורה זיידמן: רגע.
<ליאורה זיידמן: אם אותו בקר מורשה הגיע במהלך הביצוע והוא דרש את התיקונים.
<ליאורה זיידמן: הוא דרש בהחמרה למה שהיה מופיע בהיתר.
<ליאורה זיידמן: צריך היזם לפנות שוב לקבל היתר?
<שירה ברנד: הוא לא יכול ליזום בביצוע דברים חדשים.
<ליאורה זיידמן: אבל אתם כתבתם פה שהוא רשאי ליזום שינויים בנסיבות מסוימות.
זבולון כלפה: לא, זה תוך כדי הבקשה להיתר.
זבולון כלפה: זה עוד לפני הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: אנחנו נמצאים בתיקונים לבקשה להיתר.
<שירה ברנד: הביצוע תואם להיתר.
<ליאורה זיידמן: "או שינויים בביצוע עבודות לפי היתר", זה במהלך הביצוע.
<ליאורה זיידמן: השאלה שלי עכשיו היא לגבי מהלך הביצוע.
דוד ביטן: עשו כלונסאות ויש סטיות.
<שירה ברנד: אם יסתבר שזה דברים - - -
<ליאורה זיידמן: אני רוצה להסביר לטובת כולנו את האכסניה.
<ליאורה זיידמן: כל עוד מדובר בבקשה להיתר, אז הבקר מכוח הסמכות שלו יכול לדרוש את השינויים ובסופו של דבר מתקבל היתר.
<ליאורה זיידמן: עברנו את שלב הבקשה להיתר והוא אושר על-ידי כולם.
<ליאורה זיידמן: אתה מבצע את העבודות לפי הבקשה להיתר.
<ליאורה זיידמן: סעיף ט' בעצם נותן במקרים מסוימים שיקול דעת לבקר לדרוש שינויים במהלך ביצוע העבודות לפי היתר.
<ליאורה זיידמן: זאת הסיטואציה שאנחנו מדברים עליה.
<ליאורה זיידמן: במקרים האלה, דיברנו על שיקול הדעת של הבקר המורשה, האם להגביל אותה או לא.
<ליאורה זיידמן: אני שואלת האם במקרה כזה היזם צריך לחזור שוב להגיש בקשה להיתר?
דוד ביטן: אני עונה.
דוד ביטן: אם הבקר במקרה הזה הוא גם מפקח, אם מגלים שיש טעויות בתכניות של ההיתר וצריך לעשות תיקון מסוים, אז עושים את התיקון במסגרת תיקון היתר.
<שירה ברנד: משיגים את כל השינויים האלה בפעם אחת ומגישים בפעם אחת את כל התיקונים.
דוד ביטן: דווקא אחרי ההיתר יהיו המון תיקונים.
דוד ביטן: גם יש תכנית שינויים.
דוד ביטן: כל קבלן בא בסוף העבודה ומביא תכנית שינויים.
<ליאורה זיידמן: סליחה, אנחנו לא מדברים על אותה הסיטואציה.
<ליאורה זיידמן: אנחנו מדברים שהתכניות אושרו.
דוד ביטן: לדוגמה, תכנית בתמ"א 38 ובפועל מסתבר שצריך לעשות יותר חיזוקים ויותר עמודים.
דוד ביטן: מה זה משנה מי מבקש את זה, הבקר או מישהו אחר?
<שירה ברנד: לצורך העניין זה לא משנה.
<שירה ברנד: ברגע שיש שינויים צריך להוציא היתר.
<שמואל מרדכי קסלר: מכיוון שהבנתי שעד היום לא בדקו תכניות 1:50, אז עכשיו תהיה בקרה על תכניות של 1:50?
<שמואל מרדכי קסלר: יש ביסוס של הבניין בכלונסאות.
<שמואל מרדכי קסלר: עשו את הכלונסאות ויש סטייה של 10 ס"מ וצריך לעשות תכנית מחדש.
<שמואל מרדכי קסלר: יצטרכו לעשות את כל ההיתר מחדש?
<שירה ברנד: אנחנו מגישים - - -
זבולון כלפה: תתייחסי לכל השאלות ברצף.
<שירה ברנד: זה לא קשור לסעיף הזה.
<שירה ברנד: אני אענה על השאלה הזאת ואחר-כך אני אענה ברצף.
<שירה ברנד: יש שינויים שהם שינויים תוך כדי ביצוע עבודות שהם לא מופיעים בתכניות של הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: הם לא מופיעים בתכניות של 1:100 בתשריט הראשי של הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: אלה שינויים שהם בסמכות מכון בקרה.
<שירה ברנד: הוא יוכל לעשות אותם מכיוון שהוא מלכתחילה אישר את התכן.
<שירה ברנד: לא רואים אותם כחלק מהבקשה להיתר.
<שירה ברנד: אלה שינויים שכן מכון בקרה יכול לאשר.
<שירה ברנד: אם אלה שינויים שיש להם כבר השפעה מרחבית, שהם מופיעים בתכנית הראשית, מה שאנחנו קוראים גרמושקה, אז אתה מגיע איתה מחדש להגיש את הבקשה כתכנית שינויים.
<שירה ברנד: זאת התשובה בעניין הזה.
<שירה ברנד: לגבי 159יח(ג).
<שירה ברנד: היתה טענה ששר הפנים רשאי לקבוע שלא יידרש בקר מורשה לעניין חיקוקים שיקבע.
<שירה ברנד: כמו שהסברנו, בקרים מורשים או גורמים מאשרים שההתייחסות שלהם היא בעיקר מרחבית ולא קשורה לתכן, לכן אנחנו רוצים אותם בתחילת התהליך ואין מקומם במכון הבקרה.
<שירה ברנד: לכן אנחנו אפשרנו את הגמישות לשר הפנים לקבוע גורמים מאשרים שהם בשלב המידע, או כתנאי להגשת הבקשה להיתר וגורמים מאשרים שנמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: החלוקה היא ברורה.
<שירה ברנד: גורם מאשר שיש לו מה להגיד בעניין התכן נמצא בתוך מכון בקרה.
<שירה ברנד: אנחנו כרגע זיהינו ארבעה גורמים מאשרים מרכזיים ועיקריים.
<שירה ברנד: האחרים בשלב זה נמצאים מבחינתנו מחוץ למכון הבקרה.
<שירה ברנד: זה לגבי סעיף יח(ג).
<שירה ברנד: לקצוב לוחות זמנים לגורם מאשר שנמצא מחוץ למכון הבקרה, אנחנו סבורים שזה בהחלט ראוי ונחוץ.
<שירה ברנד: מבחינתנו אפשר לקבוע את זה גם בחקיקת משנה.
<שירה ברנד: אם סבורים פה שזה צריך להיות בחקיקה ראשית, מבחינתנו אין התנגדות לקבוע את זה גם בחקיקה ראשית.
<שירה ברנד: לגבי 158כ.
<רוני טיסר: מה לגבי הדרך המקוצרת, הסייג, זה מקובל עליכם?
<שירה ברנד: בשביל זה אנחנו דרשנו שעורך הבקשה יצהיר שהוא עומד בתנאי הסף.
<שירה ברנד: בין תנאי הסף זה גם מילוי כל התנאים של הגורמים המאשרים שהם בתחילת התהליך.
<רוני טיסר: יש כאן אפשרות לגורמים מאשרים בשלב התהליך, בסעיף ג', לאחר הגשת הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: כרגע אנחנו לא רואים מקרים כאלה אבל אם יהיה צורך, אז גם במסגרת הרישוי המקוצר יצטרכו להצהיר על מילוי התנאים האלה אם הם תנאים שנקבעו לאחר מתן היתר.
<שירה ברנד: זה חלק מהתנאים שצריך להצהיר עליהם ברישוי בדרך מקוצר.
<רוני טיסר: קבוע לגבי התנאים המוקדמים.
<שירה ברנד: אז צריך להוסיף גם את זה אם אכן יש טעות.
זבולון כלפה: זה משפיע על סעיפים אחרים?
<רוני טיסר: צריך לתקן את זה ברישוי.
<שירה ברנד: לגבי סעיף 158 כא.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שההצעה של הייעוץ המשפטי היא גורפת מידי.
<שירה ברנד: אנחנו כן חושבים שאפשר לאפשר לבקר המורשה בתחום הוראות והנחיות הגורם המאשר, כאשר הוא נותן טווח, זה שיקול דעת שנמצא אכן בסמכותו של הבקר המורשה.
<שירה ברנד: אמרו פה שלא יודעים מה טעון התייעצות, מה לא טעון התייעצות.
<שירה ברנד: אנחנו עשינו עבודה מאומצת מול ארבעת הגורמים המאשרים, שאנחנו מכירים אותם נכון להיום, איזה סוגי מבנים.
<שירה ברנד: כרגע אנחנו סגורים כמעט סופית מול פיקוד העורף.
<שירה ברנד: אנחנו בסגירה מתקדמת מאוד מול הכבאות.
<שירה ברנד: אנחנו במשא ומתן בשלב מתקדם מול משרד הבריאות ועם המשרד להגנת הסביבה זה יהיה בשלב קצת יותר מאוחר.
<שירה ברנד: למשל, עם פיקוד העורף יש לנו כבר נייר מסוכם איזה סוגי עבודות הן לגמרי מחוץ למכון הבקרה, איזה סוגי עבודות הם בהתייעצות עם הבקר המורשה, ואלה סוגי עבודות הם בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: הדברים האלה יתפרסמו, יהיו ברורים וגלויים זה לא סודי.
<שירה ברנד: יהיה ברור לכל אחד מה מסגרת תפקידו.
<שירה ברנד: זה ייקבע בצורה ברורה ופשוטה עם כל אחד מהגורמים המאשרים ולא יהיה ספק בעניין הזה.
<שירה ברנד: שאלו למה רשות הטבע והגנים ורשות העתיקות לא נמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: הסברנו שעיקר ההערות שלהם הן הערות מרחביות ולכן אין להם מקום בתוך מכון הבקרה.
זבולון כלפה: זה לא שולל את זה שבשלב שלפני כן הם נמצאים.
<שירה ברנד: כן, הם נמצאים.
<שירה ברנד: היו פה טענות שהבקר המורשה יכול להיות גם הנדסאי.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שבקרים בהגדרה יכולים להיות הנדסאים והבהרנו את זה .
<שירה ברנד: יחד עם זאת, לא כל התפקידים בתוך מכון בקרה מתאימים להנדסאים.
<שירה ברנד: מנהל מכון בקרה, מנהל בקרת תכן לא מתאים להנדסאים.
<שירה ברנד: אם גורם מאשר שלעניין מבנים מסוימים או סוגי דברים מסוימים לא יכול להיות הנדסאי שיהיה מוסמך לאשר את הבקשה שלו, הוא יצטרך לקבוע את זה בתנאי הכשירות שלו.
<שירה ברנד: אנחנו לא קובעים את זה.
<שירה ברנד: אנחנו משאירים את זה לגורמים המאשרים לקבוע.
<שירה ברנד: ככל שגורם מאשר יקבע לנכון שעבודה מסוימת כן מתאימים להנדסאים או לא מתאימה להנדסאים, יצטרכו לעמוד בכללים האלה.
<שירה ברנד: מאידך, אנחנו בהחלט ערים לעובדה שיש לנו שוק גדול מאוד של הנדסאים והם יכולים בהחלט לסייע לנו מאוד להקים את מכוני הבקרה, לתפעל את מכוני הבקרה.
<שירה ברנד: אנחנו צריכים אותם.
<שירה ברנד: הם בעצם ירכזו את מרבית העבודה.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים כבר היום להגיד שחלק משמעותי מאוד מהיתרי הבניה, הם ניתנים היום לעבודות שהם בתחום אחריותם של הנדסאים: תוספות בניה לא משמעויות, לבניה של עד שתיים-שלוש קומות.
<שירה ברנד: זה חלק משמעותי מאוד מהיתרי הבניה שלנו היום ולכן אנחנו כן רואים את ההנדסאים שותפים יחד איתנו בהקמת מכוני הבקרה.
<שמואל מרדכי קסלר: תוספות בניה לא מוגדרות בחוק.
<שירה ברנד: יצטרכו להגדיר אותם בחוק.
<שירה ברנד: נשאלה פה שאלה: מה קורה כאשר יש סתירה בין הוראות הגופים השונים בתוך מכון הבקרה?
<שירה ברנד: זה יכול לקרות ולכן בסופו של דבר מנהל בקרת התכן או בקרת הביצוע, יצטרך להחליט מי גובר.
<שירה ברנד: ברגע שמקבלים דעה של בקר מורשה אחד, זה אומר שאתה לא תואם לבקר השני, והתשובה שתצא ממכון הבקרה שזה תואם, תואם, תואם ולא תואם לאיקס.
<שירה ברנד: לכן הסך הכול לא תואם ויצטרכו לתקן את הדרישה כך שתהיה תואמת.
<שירה ברנד: בכל מקרה שיש סתירה זה לא תואם.
<שירה ברנד: בעניין הזה אני רוצה לומר שמשרד השיכון, בהתאם להמלצות דוח זיילר וועדת החקירה הממלכתית, עשה בשנים האחרונות עבודה מאומצת לכתיבת קוד הבניה.
<שירה ברנד: זה לא דבר שנזנח, זה לא דבר שנמצא מחוץ לסדר היום, פשוט זה לא נמצא בחוק כרגע.
<שירה ברנד: קוד בניה מטיפול.
<שירה ברנד: בעצם החלטת הממשלה היתה שמשרד השיכון יכתוב את הקוד.
<שירה ברנד: הקוד אין לו מעמד אם הוא לא מעוגן בתקנות.
<שירה ברנד: התקנות עצמן הן תקנות התכנון והבניה שמתקין שר הפנים.
<שירה ברנד: לכן, בשנה וחצי האחרונות נעשו דיונים מאומצים, גדולים, משמעותיים בפרטי הפרטים של קוד הבניה, בוועדת המשנה לתקנות של המועצה הארצית, כאשר העבודה הושלמה לגבי חלק מהפרטים.
<שירה ברנד: אנחנו מביאים את ארבעת הפרקים הראשונים, הגדולים והמשמעותיים למועצה הארצית, בישיבה שתהיה בתחילת פברואר.
<שירה ברנד: אנחנו מביאים את הפרק הכללי, את שלד הבניין, בטיחות המשתמש ובטיחות אש.
<שירה ברנד: אלה פרקים מאוד משמעותיים, כ-300 עמודים של תקנות, שכבר אנחנו נמצאים בשלב שאנחנו רואים את קוד הבניה קורם עור וגידים.
<שירה ברנד: אנחנו מקווים שבישיבות הבאות של המועצה הארצית נוכל להביא גם את הפרקים האחרים, כך שהדברים לא הוזנחו, הם נמצאים בעבודה.
<שירה ברנד: אי-אפשר לתת את הכול בבת אחת אבל אנחנו עובדים על הדברים האלה, גם אם לא רואים אותם בחקיקה הראשית.
<שירה ברנד: נשאלה שאלה האם בקר מורשה הוא עובד מכון בקרה?
<שירה ברנד: כן, בוודאי, הוא עובד מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אם זה לא מספיק ברור אפשר לחדד את זה בנוסח.
<שירה ברנד: אמרנו מה קורה עם מכון הבקרה מסרב.
<שירה ברנד: אמרנו שבעצם אפשר להגיש למכון בקרה שוב ושוב כל עוד יש תוקף להחלטה של רשות רישוי זה לא נגמר.
<שירה ברנד: עדנה כבר ענתה על המילה "לרבות".
<רוני טיסר: יש שאלות שלא ענית לגביהן.
<רוני טיסר: ב-158יח(ג) יש אפשרות לשר הפנים לקבוע קביעה כללית מקרים שבהם יהיה אפשר להגיש חוות דעת או אישור במועד מאוחר יותר.
<רוני טיסר: אנחנו אמרנו שלעיתים נכון יותר לקבוע את זה בצורה פרטנית.
<כרמית יוליס: מה זאת אומרת פרטנית?
<רוני טיסר: הגורם המאשר מקבל את בקשת המידע.
<רוני טיסר: הוא יודע שבמקרה הזה אין קביעה של השר וניתן להגיע אליו בשלב מאוחר יותר של הבקשה של ההיתר.
<רוני טיסר: הרי זאת קביעה כללית של השר לפי הנוסח שלכם.
<שירה ברנד: קביעה כללית שמתייחסת לטעמנו לכל גורם מאשר שלא נמצא במכון בקרה.
<שירה ברנד: גורם מאשר שלא נמצא בתוך מכון בקרה, שאין לו נציג, הקביעה היא קטגורית שאלה יצטרכו לתת את העמדה שלהם בשלב המידע.
<שירה ברנד: אם צריך, אפשר להבהיר את זה.
<שירה ברנד: היתה דרישה שלכם לשקול לאפשר לעיתים תחילת האישור לשלב ההיתר או לשלב תחילת העבודה.
<שירה ברנד: לשלב ההיתר לא, אבל לשלב תחילת העבודה כן.
<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים או בשלב לפני בקשת הבקשה להיתר או לתחילת ביצוע העבודות.
<שירה ברנד: תוך כדי התהליך אין זמן לעבור ולאסוף אישורים נוספים מגורמים שלא נמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: על מסגרת זמנים דיברנו.
זבולון כלפה: מה עם יט(א)?
<שירה ברנד: לטעמנו, תנאי כשירות כולל דרישות הכשרה ובחינות.
<שירה ברנד: אם אתם חושבים שזה לא מספיק ברור אפשר להבהיר.
<שירה ברנד: לטעמנו המילים תנאי כשירות כוללים את זה.
<שירה ברנד: תנאי כשירות זה עמידה במבחנים, עמידה בתעודות.
<שירה ברנד: שאלתם האם הרשות הלאומית להסמכת מעבדות ערוכה?
<שירה ברנד: נתנו תשובות.
<שירה ברנד: לגבי האיסור להעסיק מי שאינו בעל הסמכה.
<שירה ברנד: אני חושבת שבעצם זה שדרשנו שהוא צריך להיות מוסמך, זה נמצא בפנים.
<רוני טיסר: בחקיקה אחרת זה כתוב במפורש.
<שירה ברנד: אם צריך להבהיר שאסור, אין לנו התנגדות.
<שירה ברנד: אנחנו מסכימים שרק מי שהוא מוסמך יכול לעשות את הבדיקה הזאת.
<שירה ברנד: לגבי כתב האישום, בתנאי שהמדינה תיתן תשובה אחידה.
<כרמית יוליס: רציתי להתייחס ל-158כד.
<כרמית יוליס: רציתי להפנות את תשומת הלב לסעיף הזה כיוון שלאור החששות שעלו ביחס לשיקול הדעת של הגורם המאשר אל מול השר הממונה, או הגורם המאשר עצמו ואלו סמכויות עוברות וייבדקו על-ידי אותו בקר מורשה ואלו סמכויות ייוותרו בידי הגורם המאשר.
<כרמית יוליס: הסעיף הזה מקנה סמכות לשר המשפטים, בהתייעצות עם שר הפנים, לקבוע שסמכויות מסוימות שבהפעלה שלה עלולה להיות פגיעה בזכויות הפרט, לא יעברו לבקר מורשה.
<כרמית יוליס: ראיתי כאן את ההערות שזה לא לגמרי ברור.
<כרמית יוליס: אנחנו בכוונה רצינו לנסח את זה באופן כולל.
<כרמית יוליס: כלומר, זה אכן יכול להיות גם זכות קניין, זה יכול להיות גם הזכות לפרטיות.
<כרמית יוליס: המטרה היא באמת שככל שיש חשש כזה שסמכויות רגולטוריות מאוד רגישות ייבדקו בראי החוק החדש, לכאורה על-ידי גורם שהוא לגמרי פרטי, אז זה סוג של סעיף מאזן שלדעתנו מניח את הדעת.
<כרמית יוליס: כלומר, שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הפנים יכול לקבוע שסמכויות או דרישות מסוימות לא מועברות לבקר המורשה.
<רוני טיסר: לגבי השאלה: מה קורה אם לא עומדים במועדים?
<רוני טיסר: האם צריך לחזור אחורה?
<רוני טיסר: את אמרת שיש שנה בעצם.
<שירה ברנד: אני אומרת שיש להם את כל הזמן שהחלטת רשות הרישוי תקפה.
<שירה ברנד: מתי אתה מגיע למכון הבקרה?
<שירה ברנד: כשיש לך החלטה לאשר בתנאי.
<שירה ברנד: אמרנו שזה 2 תנאים, אחד מכון הבקרה והשני תשלומים.
<שירה ברנד: כל עוד ההחלטה הזאת בתוקף, אתה יכול ולתקן את הבקשה שלך את הקשה שלך, אם היא נמצאה לא תואמת לתכן.
<רוני טיסר: ואת זה הם קובעים בתנאי?
<שירה ברנד: אמרנו שנהיה גמישים, בטח בתחילת התהליך, עם פרק הזמן שניתן.
<שירה ברנד: בהתחלה נהיה גמישים כדי שאנשים יתרגלו לתהליך.
דוד ביטן: היום אפשר להאריך את זה בשנה נוספת.
<שירה ברנד: בזמנים של החלטת ועדה.
<שירה ברנד: אתה מדבר על הארכת התוקף של החלטת ועדה.
<שירה ברנד: אפשר להאריך אותה, נכון.
<שירה ברנד: אמרנו גם שנהיה גמישים ונאפשר כי אנחנו חושבים בהתחלה, עד שהתהליך יילמד אנחנו נאפשר.
זבולון כלפה: הפסקה עד השעה 18:00 לדיון בסימן הבא.
בשעה 17: (היו"ר מירי רגב)>
מירי רגב: שלום לכולם, אני מחדשת את דיון הוועדה.
מירי רגב: חברי הוועדה וכל הגופים שנמצאים פה, רק שתדעו – מבחינת הגורמים החיצוניים – לא הכנסת, אני מדברת, ב-2.2 יש דיון נוסף על כל מיני דברים שעוד לא הספקנו לדבר עליהם.
מירי רגב: ב-4 לפברואר יהיה דיון על הדיור בר ההשגה בחוק.
מירי רגב: אחר כך זה כבר דיונים שלנו עם הממשלה וההסתייגויות של חברי הכנסת.
מירי רגב: אחר כך נעבור לדיור הלאומי שיציג את זה יאיר לפיד בוועדה.
מירי רגב: אנחנו עוברים לסימן ג'- דרכי עבודתו של מכון הבקרה.
מירי רגב: התייחסויות של היועץ המשפטי לוועדה ואחר כך של כל הגורמים הרשומים.
<גלעד קרן: אנחנו נעיר הערות פרטניות לסעיפים.
<גלעד קרן: סעיף 158כב'- הסעיף מדבר על מועדים לפעולת מכון הבקרה.
<גלעד קרן: אנחנו חוזרים על ההערה שהערנו כבר בתחילת הדיון היום: לא ברור מה קורה אם מכון הבקרה לא עומד בזמנים.
<גלעד קרן: דבר נוסף לגבי הסעיף הזה – הוא מאפשר לשר הפנים לקבוע מועדים אחרים מהמועדים שקבועים בו לגבי סוגים מסוימים של בקשות של היתר.
<גלעד קרן: נדרשת הבהרה על איזה סוגים מדובר.
<גלעד קרן: סעיף קטן (ב) – הסעיף מאפשר לשר הפנים לקבוע אגרות שישלם מבקש היתר למכון הבקרה.
<גלעד קרן: אנחנו קודם כל מציעים שזה יהיה באישור ועדת הפנים.
<גלעד קרן: בנוסף, אנחנו מציעים שיובהר מה הן האגרות שעליהן מדובר, איך האגרות האלה ישפיעו על עלויות הבניה.
<גלעד קרן: לגבי המשך הסעיף – הסעיף קובע שמכון בקרה שהוא רשות מקומית או תאגיד בבעלות של רשות מקומית, הסכום שישולם לו לא יעלה על עלות השירות.
<גלעד קרן: אנחנו סבורים שהסעיף פוגע בתחרות במידה רבה, יוצר תמריץ שלילי לפניה למכונים פרטיים כי אם בכל מקרה קובעים שהאגרה שצריכה להיות משולמת למכון בקרה של רשות מקומית תהיה נמוכה יותר, אף אחד לא יפנה למכון פרטי.
דוד ביטן: לא כתוב שזה יותר זול.
<תומר רוזנר: זה בהכרח יהיה יותר זול, כי אין רווח.
<תומר רוזנר: אין תקורה.
<גלעד קרן: אנחנו חושבים שיש לקבוע הוראה מפורשת שמכון בקרה לא יוכל לגבות תשלום בנוסף לאגרות שנקבעו לפי הסעיף הקטן הזה.
<גלעד קרן: לגבי 158כג'- חובת דיווח של מכון בקרה לשר הפנים, אנחנו חושבים שיש לשקול הרחבה של חובת הדיווח שקבועה היום בסעיף ולהבהיר שהדיווח צריך להתפרסם באינטרנט וצריך לכלול את מספר הבקשות שאושרו, ואלו שלא אושרו.
<גלעד קרן: לגבי ביקורת ופיקוח על מכוני בקרה ובקרים מורשים אנחנו מציעים להתאים פה את מודל הפיקוח למודל שקיים בחוקים אחרים, בין היתר בחוק של הגנת הסביבה- סמכויות פיקוח ואכיפה.
<גלעד קרן: להתאים את הסמכויות שיש שם לפקחים, גם מבחינת ההסמכה של הפקחים, גם מבחינת סמכויות המפקחים, יש פה פירוט.
<גלעד קרן: אני אקרא: "(ב) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה רשאי שר הפנים להסמיך מפקחים.
<גלעד קרן: .." - - -
<כרמית יולס: למה אתם רוצים להשמיט את הרשות?
<תומר רוזנר: נדמה לי שהמודל שאתם אמרתם בחלק הקודם של הישיבה הוא ש- - מעבדות לא עוסקת, אין לה ניסיון ואין לה את הכלים להסמיך אנשים פרטניים - - -
<קריאה: תלוי באיזה עניין.
<קריאה: אז דיברנו על הבקרים המורשים.
<תומר רוזנר: לא מקובל ולא ידוע לי שמקובל שהסמכת פקחים נעשית על ידי רשות - - -
<שירה ברנד: אנחנו לא הצענו הסמכת פקחים.
<שירה ברנד: אתם הצעתם.
<כרמית יולס: לא, זו לא הצעה שלנו.
<כרמית יולס: כשדיברנו שהרשות בודקת בדיקה שהיא מאד מאד טכנית, דיברנו על ההסמכה, לכאורה, במירכאות, שבעינינו זה לא נקרא הסמכה כי היא לא מסמיכה אותם.
<כרמית יולס: השר הממונה ביחס לבקרים מורשים קובע תנאי כשירות, והיא רק צריכה לבדוק שהם מתקיימים.
<כרמית יולס: זו בדיקה מאד טכנית.
<כרמית יולס: אבל הרשות להסמכת מעבדות יש לה בדיקה שהיא בכלל לא טכנית ביחס למכון הבקרה כסוג של מעבדה שהיא למעשה מאשרת.
<כרמית יולס: אם אתה לא מאשר לה סמכויות של כניסה לחצרים, ולערוך ביקורת פתע כמו שהצענו, אז איך היא תוכל לעמוד בקריטריונים המקצועיים שהיא צריכה להבטיח?
<כרמית יולס: זו חוליה מאד מאד משמעותית.
<תומר רוזנר: הרשות להסמכת מעבדות מוסמכת כיום להסמיך מעבדות ומכון הבקרה הוא סוג של מעבדה, ואכן היא מוסמכת להסמיכו ואנחנו נותנים לה הסמכה מיוחדת, שהיא גם - - .
<תומר רוזנר: אני לא רואה את האפשרות שהרשות להסמכת מעבדות, כמו שהיא לא מקבלת סמכויות לגבי מעבדות אחרות שמוסמכות על ידה - - -
<אוסנת רוזן קרמר: היא כן מקבלת.
<אוסנת רוזן קרמר: היא נכנסת למעבדות - - -
<תומר רוזנר: אם יש לה סמכויות כאלה – אדרבא, אז היא לא צריכה סמכויות נוספות.
<תומר רוזנר: ואם אין לה סמכויות כאלה, אנחנו לא חושבים שצריך להעניק לה אותן - - -
<כרמית יולס: אני לא בטוחה שהן מוקנות לה בחוק - - -
מירי רגב: אני לא מקבלת באופן מידי את ההמלצה פה של היועץ המשפטי, אני לא עומדת על רגליים אחוריות פה, בנושא זה.
מירי רגב: מבחינתי אפשר לדון בזה.
מירי רגב: אם הממשלה מתנגדת לזה – שוב, אם אני אקבל את הנושא של דיור בר השגה - - -
<תומר רוזנר: מכל מקום צריך לזכור שהמודל שהממשלה והכנסת מקדמות בעניין הזה הוא למעט בהסמכת תאגידים סטטוטוריים שאין עליהם פיקוח של היועץ המשפטי לממשלה ושהם תאגידים סטטוטוריים כמו הגוף הזה, ולכן אנחנו מציעים לשקול את העניין הזה היטב לפני שמחליטים לגביו.
<גלעד קרן: אני אקרא את המשך ההצעה שלנו: "(ג) לא ימונה מפקח לפי הוראות סעיף 3, אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה: (1) הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה יש בה לדעת השר כדי למנוע את הסמכתו (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי פרק ג', כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.
<גלעד קרן: (ד) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה רשאי מפקח שהוסמך לפקח על ביצוע הוראות פרק זה.
<גלעד קרן: ..." - 1,2,3- אין שינוי.
<גלעד קרן: אנחנו מציעים להוסיף פה פסקה 4: "לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג בפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו".
<גלעד קרן: (ה) מפקח לפי סעיף זה לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו ולובש מדי מפקח לפי פרק זה, בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו של מפקח לפי פרק זה, שאותה יציג על פי דרישה".
<גלעד קרן: לגבי סעיף קטן (ו) – אנחנו חושבים שלא צריך לצפות לפיקוח מהגורם המאשר עצמו.
<גלעד קרן: סמכויות צריכות להינתן למפקחים שיעמדו בתנאי הכשירות וההכשרה שדיברנו עליהם.
<גלעד קרן: לגבי סעיף ניגוד העניינים, 158כו - אנחנו חושבים שצריך לקבוע את אי ההודעה על חשש לניגוד העניינים כעבירה פלילית כמו שקיים לגבי מוסד התכנון.
מירי רגב: לקבוע הוראה פלילית כמו במוסד תכנון, ברגע שיש ניגוד עניינים.
מירי רגב: תקרא פה את השינוי.
<גלעד קרן: במקום "בעל מכון" אנחנו מציעים שיהיה – "מכון בקרה ומי שפועל בשירותו.
<שירה ברנד: איך הוא יכול להיות בניגוד עניינים?
<שירה ברנד: איזה קרובים יש לתאגיד.
<תומר רוזנר: תאגיד בהחלט יכול להיות במצב של ניגוד עניינים – בעל המכון הוא בעל שליטה במכון - - -
<שירה ברנד: בגלל זה כתבנו "בעל", בוודאי.
<שירה ברנד: אבל אתה מחקת את זה והפכת את זה ל "מכון", במקום "בעל מכון".
<שירה ברנד: אני לא יודעת איזה קרובים יש לתאגיד.
מירי רגב: אז זה צריך להיות "בעלי".
מירי רגב: התכוונתם לאותו הדבר.
<נתן מאיר: אני הייתי נצמד לחקיקה קיימת.
<נתן מאיר: יש חקיקות קיימות על ניגוד עניינים של תאגידים.
<נתן מאיר: חוק ניירות ערך, למשל.
דוד ביטן: אבל שם זה חמור מאד.
מירי רגב: תראו אם יש משהו בחקיקה דומה.
<גלעד קרן: עוד שתי הערות אחרונות:
<גלעד קרן: אנחנו רוצים להוסיף סעיף קטן (ג) שמבהיר: (ג) בלי לגרוע מכלליות האמור לא יטפל מכון בקרה וכל הפועל בשירותו בבקשה להיתר שיש לבעל המכון או לקרובו, למי ששולט באחד מהם או למי שנשלט על ידי אחד מכל אלה".
<גלעד קרן: הערה אחרונה – לעניין קביעת הוראות לעניין מכוני בקרה, אנחנו מציעים שסמכות שר הפנים לקבוע הוראות תהיה חובה ולא סמכות והשר יצטרך לקבוע הוראות שיסדירו את הפרק.
מירי רגב: רציתם להתייחס?
דוד ביטן: לגבי נושא האגרות – אז באמת, אין לנו בעיה שהעיריות יהיו שוות ערך לכל אגרה שמכון רגיל מקבל, אבל אני יודע מה תהיה ההתלהמות הבאה, היא תהיה שצריך להפחית לעיריות באגרות הבניה בגלל שמשלמים למכונים.
דוד ביטן: אז אני מבקש שיהיה סעיף על זה, שהשר לא יהיה מוסמך להפחית מאגרות הבניה בגלל התשלום הזה.
<שירה ברנד: אלה שתי בדיקות שונות.
דוד ביטן: זה השלב הבא, חברה'.
דוד ביטן: יגידו – מה, העיריות מקבלות אגרות בניה ומכוני הרישוי עושים את העבודה.
דוד ביטן: זה יקרה.
מירי רגב: אז אני רוצה שזה יהיה כתוב ומובהר.
מירי רגב: אנחנו מכירים את האוצר, מתלהבים ממשהו ואחר כך משנים את זה.
מירי רגב: ואז יפרשו את החוק, ויבואו ליועץ המשפטי לממשלה שיקבע שאפשר גם ככה לפרש את החוק.
מירי רגב: אנחנו לא רוצים שיפרשו כך את החוק, אנחנו לא רוצים שהנטל על העיריות יהיה כבד מדי.
מירי רגב: אז בואו נעשה את הסדר.
דוד ביטן: אל תשכחו גם שחלק מהתשלום הוא על בקרת ביצוע לא רק על היתר.
מירי רגב: התייחסות של רשות הטבע והגנים?
מירי רגב: אין הערות.
מירי רגב: מיכאל טירר?
<אמיר הלר: קודם כל, אנחנו תומכים בהערות של הוועדה בעניין סעיף 158כב(א).