GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל סלומון: על פי הנוהל הזה ולפי תכניות המתאר הארציות והמחוזיות המאושרות, ישנה באמת העדפה מובהקת לחיזוק ועיבוי של ישובים קיימים וזאת כמובן על פני הקמה של ישובים חדשים, למעט במקרים חריגים.
<יעל סלומון: כל ישוב חדש, שמגיע לפתחה של המועצה הארצית במוסדות התכנון נשקל בראייה רחבה בין השאר, שיקולים סביבתיים, שיקולים חברתיים, בחינה של הישובים באזור ועוד מכלול של שיקולים.
<יעל סלומון: אבל המדיניות, בתמ"א 35 במחוזיות, היא עיבוי וכמובן חיזוק ההתיישבות.
דוד צור: ספציפית לישובים שדובר כאן, יש תכנון כרגע להקים ישובים חדשים כאלה?
<יעל סלומון: בפתחה של המועצה הארצית נמצאת תמ"א 44, תכנית מתאר ארצית לנדבך עירוני ערבי חדש בהיקף של 40,000 נפש.
חנא סוייד: בגליל?
חנא סוייד: את מתכוונת לעיר הערבית?
<יעל סלומון: כן.
<יעל סלומון: עיר ערבית שנמצאת בסמוך לישוב ג'דידה מאכר.
<יעל סלומון: בנוסף, ישנן יוזמות שהוזכרו כאן, בישוב שיבולת, רמת ארבל, שהמועצה הארצית דחתה אבל בית המשפט העליון פסק שזה ישוב לדיון חוזר במועצה הארצית בגלל פגמים פרוצדוראליים, זה ישוב נוסף וישנה יוזמה נוספת לישוב דרוזי חדש.
<יעל סלומון: זה מה שמונח על שולחן מוסדות התכנון.
דוד צור: לגבי מדיניות, כדאי להגיד, למרות שזה מובן מאליו, לגבי הנושא של ייהוד הגליל, יש מגמה כזו?
דוד צור: הנחיה?
דוד צור: מדיניות כזו?
<יעל סלומון: אין מגמה כזו ואין הנחיה כזו.
<יעל סלומון: כל נושא נבחן לגופו של ענין.
תמר זנדברג: בטח, הדברים האלה הולכים דרך הסוכנות.
דוד צור: חברת הכנסת זועבי, ויתרה באצילות רבה על זכותה לדבר ואת לקחת את הזכות?
דוד צור: היא הראשונה לדבר אחרי כן.
חנין זועבי: היא לא מוותרת, היא יותר חזקה ממני.
חנין זועבי: אדוני היושב ראש, השאלה של חברת הכנסת קריב היא שאלה במקומה, האם הגליל לא יהודי?
חנין זועבי: כנראה שלא.
יפעת קריב: זה דיון, בואו נדבר על זה.
חנין זועבי: כאשר מדברים על ייהוד הגליל, מדברים על שליטה יהודית, מדברים על בניה ליהודים על חשבון הערבים.
חנין זועבי: מדברים על לדחוק את הערבים.
חנין זועבי: פה אנחנו מדברים גם על מדיניות וגם על פרקטיקה, שהיא גזענית ומפלה.
חנין זועבי: זו פרקטיקה שלא נמדדת בשיקולים של צורך.
חנין זועבי: לא מדובר בצורך.
חנין זועבי: מדובר בצורך לשלוט באדמה ובאדמתם של הערבים.
יפעת קריב: - - - גם בנגב וגם בגליל - - -
חנין זועבי: שאלת, אני עונה לך.
חנין זועבי: אם מדברים על צורך, בואו נמדוד את הצורך שלה ערבים.
חנין זועבי: האוכלוסייה הערבית גדלה פי 7 מאז קום המדינה והיא נשארה באותו השטח, שלא מאפשר בנייה ציבורית.
חנין זועבי: אזור הבניה לערבית כמעט ולא השתנה מאז 60 שנה.
חנין זועבי: המכשול העיקרי הוא שאין שטח.
חנין זועבי: אין תכניות מתאר.
חנין זועבי: אם כבר מקימים ישובים, במחצית הערים הערביות והכפרים הערביים אין תכניות מתאר.
חנין זועבי: זה יותר מ-20 שנה שאין תכניות מתאר.
חנין זועבי: לא מדברים על צורך של אוכלוסייה, מדברים על אידיאולוגיה.
חנין זועבי: לא מדברים על גזענות כצורך, לגזענות אף פעם אין צורך, היא אידיאולוגיה של שליטה.
חנין זועבי: זה חזון.
חנין זועבי: להשתמש בכותרת הזו "לייהד", זה כבר מושג גזעני.
דוד צור: אבל אין מדיניות כזו.
חנין זועבי: יש.
חנין זועבי: מדובר בהקמת ישובים - - -
יפעת קריב: עכשיו שמענו מנציגת משרד הפנים שאין מדיניות כזו.
חנין זועבי: מדובר בהקמת ישובים יהודים על קרקעות של ערבים.
חנין זועבי: לכן אני חושבת שזה המקום, אם משרד הפנים רוצה לתכנן, אז התכנון מתחיל מהצורך, יש צורך לאוכלוסייה הערבית, באישור תכניות מתאר של הישובים הקיימים ובבחינת הצורך להקמת ישובים ערבים חדשים.
חנין זועבי: זה הצורך, אבל פה לא הולכים על צורך אלא על חזון של מדינה יהודית, שזו השליטה.
חנין זועבי: גם בערבים, גם באדמת הערבים וגם בסגנון החיים של הערבים, כי הורסים את סגנון החיים הכפרי ובונים ישובים כפריים ליהודים.
חנין זועבי: לכן אני חשובת שזו תכנית גזענית.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, חברי חבר הכנסת חנא סוייד, אני מתפלא עליך, אתה ידוע כאדם רציני שמבין בנושאים של תכנון ובנייה.
דוד אזולאי: זה שאתה עושה מהממשלה הזו ממשלה גדולה, של בניה, של עשיה, אני מכיר את המוזג הזה של ייהוד הגליל כבר הרבה שנים.
דוד אזולאי: לא ראיתי כזו בנייה מאסיבית בגליל, לא ראיתי כל כך הרבה ישובים.
דוד אזולאי: לצערי הרב, ממשלות ישראל לדורותיהם, חטאו בעניין הזה.
דוד אזולאי: דברו אבל לא עשו.
דוד אזולאי: אם היה לך ספק, שמעת עכשיו דברי חיזוק לדברים שלי.
דוד אזולאי: שבעצם, יש דיבורים, יש כותרות, זו הממשלה, שהידע הרב שלה הוא בעיקר בתקשורת.
<קריאה: רק לפני חצי שנה דברת אחרת, כשהיית בממשלה.
דוד אזולאי: לא שמעת אותי, אמרתי ממשלות ישראל לדורותיהם.
דוד אזולאי: בעניין הזה, של ייהוד הגליל, כשלו.
דוד אזולאי: לצערי הרב לא עשו.
דוד אזולאי: כל הזמן רק דיבורים ודיבורים.
דוד אזולאי: אתה רוצה לדבר עכשיו על כרמיאל ומעלות ונהריה ועל עכו?
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני קודם כל חשוב שמן הראוי היה שנקבל רשימת ישובים, שאכן קמו בגליל.
דוד אזולאי: כמה עיבו את הישובים האלה?
דוד אזולאי: אנחנו מכירים את המציאות במקום הזה, אנחנו יודעים בדיוק מה קורה בגליל.
דוד אזולאי: לכן, עם כל הכבוד, ואני בטוח שתשמע את הדברים האלה לא מאנשי המקצוע, אין בניה וחבל שאין בניה.
יפעת קריב: אין בניה בישובים היהודים אתה מתכוון?
דוד אזולאי: בכול.
חנין זועבי: זה עניין של צורך.
יפעת קריב: אבל זה אותו דבר גם בישובים היהודים.
באסל גטאס: מדיניות ייהוד הגליל היא דבר שלא צריך להוכיח אותו, הוא נמצא במדיניות אפילו אם לא כותבים אותו.
באסל גטאס: פעם, בשנות ה-80 וה-90 ייהדו את הגליל בלי לדבר על זה, והיום, כמו שאמר חברי, כבר לא מתביישים להגיד את זה.
באסל גטאס: אני רוצה להגיד לכם, שכשנעשה - - - המדינה הגדירה שחור על גבי לבן את המוסד הזה, שנקרא, מסמך שיצא ממנהל התכנון.
באסל גטאס: למתכננים הוגדו מספר בעיות: הבעיה הראשונה שהוגדרה כבעיה - רצף טריטוריאלי של ישובים ערבים, זה הוגדר כבעיה שצריך לפתור אותה.
באסל גטאס: המאזן הדמוגרפי - לשנות את המאזן הדמוגרפי בגליל ועוד ועוד.
באסל גטאס: תרגמתי את זה לאנגלית, כתבתי מסמך על העניין הזה באנגלית ועשיתי סימולציה.
באסל גטאס: במקום יהודים וערבים, כתבתי שחורים ולבנים.
באסל גטאס: שלחתי את זה לכמה ארגונים בארצות הברית.
באסל גטאס: כשכותבים את זה באנגלית, בשפה שנכתבו בה רוב מסמכי זכויות האדם, הגזענות יוצאת מהנייר.
באסל גטאס: תתארו לעצמכם שמדינת לואיזיאנה או מדינת ג'ורג'יה עושה במנהל התכנון שלה מדיניות להביא יותר לבנים לאטלנטה.
באסל גטאס: למנוע רצף טריטוריאלי של שכונות של שחורים בישוב מסוים, מה היה קורה?
באסל גטאס: או אם היו מדברים דבר, רק הפוך, שקהילה יהודית בעיר מסוימת מהווה איום דמוגרפי שצריך לפתור אותו.
באסל גטאס: אני אומר לכם, אני בן הגליל, רוב היושבים כאן הם בני הגליל.
באסל גטאס: מיליארדים נשפכו בגליל כדי להביא לשינוי במאזן הדמוגרפי.
באסל גטאס: הייתי ילד כשהתחילו הדחפורים לעבוד בכרמיאל.
באסל גטאס: אני אומר לכם, עד היום 54% מהתושבים של הגליל הם ערבים וכל פעם בא גל חדש ויישאר רוב ערבי בגליל כי הגליל בשבילנו הוא לא הפריפריה.
באסל גטאס: הגליל בשבילנו הוא המרכז, מרכז החיים שלנו.
דוד צור: מה זה "בשבילנו"?
באסל גטאס: בשביל הערבים.
דוד צור: אתה אזרח מדינת ישראל.
באסל גטאס: בשביל הערבים כשאנחנו בגליל, אנחנו לא בפריפריה.
באסל גטאס: אנחנו שם בגלל שאנחנו חלק מהמקום, זו האדמה שלנו, זה הנוף שלנו, זה המקום בו אנחנו מתפתחים ומפתחים.
באסל גטאס: הגיע הזמן לחשוב באמת על מה שאתה אומר, שהגליל יפותח ויתפתח לטובת כל האזרחים שגרים בו.
באסל גטאס: אבל כשאת משקיעה בלהביא יהודים לישובים האלה, את מפתחת נגדי.
יפעת קריב: מה פתאום, זה לא נגדך, זה דו קיום, לא כולם רוצים לגור בתל-אביב יש עוד אזורים בארץ.
דוד צור: רשות הדיבור לחבר הכנסת אגבאריה.
עפו אגבאריה: אותי מטריד הוויכוח שמתנהל פה, שלצערי הרב, נבחרי ציבור בכנסת הזו, כבר התחילו לדבר גלוי בצורה מאד פופוליסטית ומאד גזענית, בכנסת ובכלי התקשורת.
חנין זועבי: או חברי כנסת שלא יודעים כלום.
עפו אגבאריה: מה שלא היה קיים בכנסות קודמות.
עפו אגבאריה: אפילו בגין, שהיה ממקימי המדינה הזו, לא אמר את הדברים שאת אומרת כי היה לו לפחות קצת כבוד לזולת.
עפו אגבאריה: מה שכבר לא קיים.
עפו אגבאריה: אתה, יושב ראש הישיבה, אמרת שאנחנו אזרחי מדינת ישראל.
עפו אגבאריה: נכון, אנחנו 20% ממדינת ישראל.
עפו אגבאריה: הייתי מצפה מהמוסדות של המדינה, מהכנסת מהוועדה הזו לחשבו האם אנחנו באמת מפתחים ונותנים את אותם דברים לאותם אנשים באותה מידה של 20% מהפיתוח של מה שאנחנו מתכוונים לעשות לאזרחים האחרים?
עפו אגבאריה: בגליל יש 54% אזרחים ערבים.
עפו אגבאריה: האם באמת אנחנו נותנים לאזרחים הערבים את הזכות להתפתח כמוש אנחנו נותנים לאזרחים היהודים בגליל?
עפו אגבאריה: מדוע אנחנו מוציאים את האנשים שחיו על אדמות כרמיאל, מוציאים אותם מכרמיאל, מהאדמות שלהם, בגלל שהם ערבים וההתפתחות של כרמיאל כבשה אותם.
דוד צור: זה נושא הדיון שיהיה מיד אחרי זה.
עפו אגבאריה: זה רק מראה, שהמדינה לא הולכת לעשות בשביל האזרחים שלה.
עפו אגבאריה: הלוואי שהייתה חושבת, כמוש אמרת, שאנחנו גם אזרחי המדינה.
עפו אגבאריה: חוץ מזה, עצם הפיתוח שעושים, שהוא לטובת רק ה-46%, לא לטובת ה-54%, זו הגזענות.
עפו אגבאריה: לא אזורי תעשייה, לא שטחי שיפוט.
דוד צור: זו הבעיה, אזורי תעשייה ותעסוקה.
דוד צור: תודה הערת נקודה חשובה, אני רוצה לשמוע את משרד השיכון.
דוד צור: לגבי המדיניות, דובר על נושא ייהוד הגליל ככותרת, האם יש מדיניות כזו?
דוד צור: איזה ישובים, אם בכלל, הולכים לקום.
דוד צור: שמענו על מדיניות הנוהגת במשרד הפנים, שכנראה לא בדיוק נוהגת במשרד השיכון.
תמר זנדברג: יש נציגים של ההסתדרות הציונית?
דוד צור: נשמע גם אותם.
<בני דרייפוס: שמי בני דרייפוס, יועץ לשר השיכון.
<בני דרייפוס: לנו, במשרד השיכון היום, יש מדיניות של הגדלת היצע הדיור בכל רחבי הארץ - - -
ג'מאל זחאלקה: אנחנו דרייפוס.
<בני דרייפוס: אנחנו עושים את מירב המאמץ להגדיל את היצע יחידות הדיור כחלק מהפתרון, לטעמנו, שהוא הפתרון האמיתי להורדת מחירי הדיור.
<בני דרייפוס: המאמץ מתבטא, הן במרכז הארץ והן בערים, גם בכפרים הערבים וגם בערים היהודיות, אנחנו משתדלים ועושים מאמץ ניכר, להוציא יחידות דיור בעכו, בכרמיאל ובישובים הערבים.
<בני דרייפוס: הרבה מהמכרזים שלנו לצערי, דווקא בישובים הערבים חוזרים - - -
חנא סוייד: אבל לא זה הדיון.
<בני דרייפוס: אני אומר מה משרד השיכון עושה.
באסל גטאס: תן דוגמה למכרז שחזר.
<בני דרייפוס: כפר קרע חזר כמה פעמים.
חנא סוייד: זה לא בגליל.
<בני דרייפוס: גם בסכנין, עד שהקרקע נלקחה, עשינו כשלוש פעמים.
באסל גטאס: למה נלקחה בסוף?
<בני דרייפוס: עשינו מסע שיווק ומיתוג.
באסל גטאס: כי הותאמו תנאים לצורכי האוכלוסייה.
<בני דרייפוס: אני אשמח לפתח על זה דיון.
<בני דרייפוס: לכל ישוב יש את הצרכים הייחודיים שלו.
<בני דרייפוס: אני רוצה להזכיר שיש החלטות ממשלה מטיבות להגדלת הסבסוד דווקא בישובים הערבים, אני מתכוון לסבסוד פיתוח.
חנא סוייד: אבל זה לא הדיון.
חנא סוייד: אני רוצה לשמוע ממך דברים חדשים.
<בני דרייפוס: משרד השיכון מנסה לקדם את ההקמה של הישוב שיבולת.
חנא סוייד: כמה יחידות זה?
<בני דרייפוס: 400 יחידות דיור.
<בני דרייפוס: מדובר על כפר שיקומי, זה לא ישוב קהילתי.
<בני דרייפוס: משהו שמותאם לעבודה של משרד העבודה והרווחה.
<בני דרייפוס: כמובן שאם בסוף מוסדות התכנון יגידו שזה לא תואם את המדיניות שלהם - - -
חנא סוייד: הם אמרו כבר שהוא לא טוב, הוא נדחה.
<בני דרייפוס: לגבי שיבולת, עשינו התאמות ושינויים ואנחנו מקווים שהוא לא יידחה.
<בני דרייפוס: אנחנו כפופים למועצה הארצית בדיוק כמו כל אחד אחר.
דוד צור: מה האלטרנטיבה?
דוד צור: להיצמד לישוב אחר?
<בני דרייפוס: השינוי בשיבולת הוא לאור הדרישה לעניין של הכפר השיקומי, שיקום של נכים שרוצים להשתלב בקהילה.
<בני דרייפוס: זה סוג מסוים של התיישבות, שאין לא פתרון ואין לו מענה בישובים הקיימים ואנחנו חושבים שהוא נחוץ וראוי.
<בני דרייפוס: אותו דבר יש גם ישובים כאלה בנגב.
חנא סוייד: אף פעם לא שמעתי על שיבולת כישוב שיקומי.
חנא סוייד: זו המצאה.
עפו אגבאריה: כמה יחידות דיור?
<בני דרייפוס: 400.
עפו אגבאריה: על כמה דונם?
<בני דרייפוס: אני לא יודע.
יפעת קריב: אני רוצה לקחת את הדיון הזה למקום אחר ולא למקום של מאבקים בין יהודים וערבים, שם מנסים לקחת את זה.
יפעת קריב: בתפקידי האחרון הייתי ראש אגף במשרד לפיתוח הנגב והגליל.
יפעת קריב: עבדתי המון בגליל, שם עסקתי ופעלתי עם אוכלוסיות של צעירים הן במגזר הערבי, הדרוזי, הצ'רקסי וכמובן במגזר היהודי.
יפעת קריב: כשנכנסנו לעבוד בגליל לא הייתה שום אפליה ושום הבדל בשום ישוב.
יפעת קריב: כל פיתוח של תכניות, היה בכל המגזרים ובכל מקום.
יפעת קריב: הגליל זה אזור שצריך ליישב אותו ולחזק אותו.
יפעת קריב: אחת הבעיות שיש לנו היום במרכז הארץ, שצעירים שגרים כאן ומדברים על זה כל הזמן, לא יכולים לקנות דירות, אין איפה לקנות דיור.
יפעת קריב: כך שהגענו במגמה מאד משמעותית, לחזק גם את הנגב וגם את הגליל.
יפעת קריב: נפגשתי עם קבוצות של צעירים בכל הארץ, קראתי להם ללכת לגור בגליל.
יפעת קריב: אמרתי להם שנעזור להם ונאפשר להם לגור בגליל וגם בנגב.
יפעת קריב: חלק מהעובדים בפרויקטים היו ערבים, אפשר לעבור על שמות, כפרים ישובים והשקעות תקציביות, אפשר לתת את כל הנתונים.
יפעת קריב: אין שום הבדל.
יפעת קריב: אנחנו צריכים לחזק היום את הגליל ולדאוג שעוד אנשים ממרכז הארץ יגיעו.
יפעת קריב: אגב, גם אני נגד המילה פריפריה, מבחינתי הגליל והנגב צריכים להיות חלק ממדינת ישראל וצריך לחזק את נושא התחבורה והתשתיות, שיהיה קל.
יפעת קריב: בעיית הדיור קיימת בכל הישובים.
יפעת קריב: היא קיימת בחצור הגליל, היא קיימת בצפת קיימת בעכו וקיימת בכל ישוב.
יפעת קריב: זו בעיה כללית, שקשורה למנהל מקרקעי ישראל ואיך בונים ומה בונים.
יפעת קריב: כשנכנסים לערים כמו עכו, שרק שבוע שעבר קיימתי בה סיור, שגם עסק בנושא הדיור, הדיור בעכו הוא היינו הך ליהודים וערבים, בלי שום הבדל.
עפו אגבאריה: באמת?
יפעת קריב: חד משמעית כן.
יפעת קריב: אתה מוזמן לבוא לסיור.
תמר זנדברג: גם בשיבולת?
יפעת קריב: על שיבולת קבלתם תשובה.
תמר זנדברג: מה עם שגב, יודפת, צורנית - - -
חנין זועבי: את לא חיה במדינה, את מדברת על מדינה אחרת.
יפעת קריב: אפשר לבדוק עובדות, שמות של עובדים, נתונים ואפשר גם לסייר.
יפעת קריב: צריך להקים יותר ישובים בגליל ובנגב ושיותר צעירים יבואו לגור שם.
דוד צור: חברת הכנסת חנין זועבי העלתה את העניין של היעדר תב"עות בכלל במגזר הערבי.
דוד צור: האמירה הזו חוזרת על עצמה כל הזמן.
דוד צור: האם כך או לא?
חנא סוייד: היא לא אמרה "בכלל", היא אמרה שיש מחסור.
<יעל סלומון: בגדול, מנהל התכנון כן מקדם להרבה ישובים במגזר הערבי תכניות מתאר לכל הישובים.
חנין זועבי: ב - - - אין תכניות מתאר.
<יעל סלומון: אין לי עכשיו את הנתונים.
חנין זועבי: לנו יש, 50%.
דוד צור: לרוב אין?
חנין זועבי: לחצי.
דוד צור: עשינו לפני שבוע דיון על הדרוזים.
דוד צור: הממונה על המחוז בבקשה.
<אלכס שפול: אני אומר במלוא האחריות לכל חברי הכנסת, אין ישוב ערבי מוכר שאין לו תכנית לפיתוח.
<קריאה: מה זו תכנית לפיתוח?
<אלכס שפול: תכנית לפיתוח זו תכנית שממנה אפשר לקבל היתר בניה.
<אלכס שפול: יכולים לדבר פה עד מחר, אני אומר את זה במלוא האחריות.
באסל גטאס: כמה תכניות מתאר מאושרות יש?
<אלכס שפול: לכולם.
מסעוד גנאים: יש הבדל בין אם הגישו בקשות, הצעות להתרחבות, לבין אם הם אושרו.
מסעוד גנאים: עדיין יש הרבה כאלה שלא אושרו.
<אלכס שפול: אני חוזר ואומר, שיש תכניות מתאר לכל הישובים.
<אלכס שפול: יש ישובים שתכנית המתאר כבר לא נותנת מענה.
<אלכס שפול: למספר ישובים, פחות מ-20%.
<אלכס שפול: רק משנת 2006 עד 2013, ועדה מחוזית מחוז הצפון, אשרה 92 תכניות מתאר.
<אלכס שפול: חלק ניכר, יותר מ-70% במגזר הערבי.
<אלכס שפול: יש בעיות אחרות שאתם צריכים להבין, לא כל בעלי הקרקע - - -
דוד צור: חבל שחבר הכנסת קלפה עזב, היה שומע שהיהודים מקופחים בגליל.
עפו אגבאריה: שם לא היה צורך.
דוד צור: הוא אומר 70%.
עפו אגבאריה: אבל זה לא נכון, למה יש כל כך הרבה צווי הריסה?
יפעת קריב: צווי הריסה זה משהו אחר.
חנא סוייד: זה לא הנושא, נושא הדיון הוא לא על תכניות המתאר.
דוד צור: ממתי בכנסת מדברים רק על הנושא?
מסעוד גנאים: אני מציע, שיהיה דיון נפרד רק על תכניות המתאר בישובים הערבים משום שזה נושא חשוב מאד.
יפעת קריב: בכל הגליל, למה רק בכפרים הערבים?
יפעת קריב: בוא נדבר על כל הגליל.
יפעת קריב: אני חשובת שיש עוד ישובים ללא תכניות מתאר.
מסעוד גנאים: בקשר לנושא החשוב היום, אני מהעיר סכנין, השר סילבן שלום, לפני 3 שנים, אומר שהיעד שלו לייהד את הגליל.
יפעת קריב: הוא אומר להביא 300,000 תושבים לגליל.
יפעת קריב: אני מכירה את זה בעל פה, עבדנו על זה קשה מאד.
מסעוד גנאים: ש-300,000 יהודים יבואו לגליל.
מסעוד גנאים: מה אני כערבי, אמור להבין?
יפעת קריב: 300,000 תושבים.
מסעוד גנאים: אפילו ניסיתי לעשות מקבילה למילה "ייהוד" לערבים.
מסעוד גנאים: אילו הייתי רוצה שכל הגליל יתמלא ערבים, זה ערוב, סערוב?
מסעוד גנאים: אין מילה כזו.
מסעוד גנאים: לא תפרשי את זה כך?
מסעוד גנאים: מדינת ישראל התעוררה היום, אחרי 65 שנים, להקים עיר ערבית אחת, זו לא אפליה?
מסעוד גנאים: זה לא אומר ששי מדיניות לייהד את הגליל, כי הם רואים בערבים אויבים או סכנה דמוגרפית.
מסעוד גנאים: זה חדש?
מסעוד גנאים: למה להיתמם?
תמר זנדברג: מדינת ישראל שיאנית העולם במספר הישובים לנפש.
תמר זנדברג: כי במהלך עשרות שנים, לרבות שנות ה-70 וה-80, הוקמו ישובים מסיבות פוליטיות, לא מסיבות תכנוניות.
תמר זנדברג: הסיבה הייתה, כי זה היה האתוס, במשך הרבה שנים, במיוחד בפריפריה, ישובים, מטרתן היא לא לספק יחידות דיור או תעסוקה, מטרת הישובים היא לשמור עלה גבולות.
תמר זנדברג: בשנות ה-90 מדינת ישראל שינתה כיוון עם המסמך המכונן של תמ"א 35, שהצביע על הנזקים המשמעותיים של המדיניות הזו.
תמר זנדברג: קודם כל הנזקים הסביבתיים, ישובים חדשים לא רק מוקמים על הישובים הפתוחים, הם לא רק זוללי תשתיות של בניה ושל כבישים, הם לא רק מוטי רכב פרטי, באופן שגם זולל תשתיות ומזהם בפני עצמו, אלא הם פוגעניים מאד למרקם החברתי של מדינת ישראל.
תמר זנדברג: חבר הכנסת אזולאי, אתה גר בעכו, אתה גר בישוב, שאם הוא מצליח לפתח אוכלוסייה חזקה, שיכולה להעלות אותו כמה אשכולות במדרג הסוציו-אקונומי, הם עוברים לקורנית ולכמון ולכל עשרות הישובים בגליל, שערבים לא גרים בהם, חברת הכנסת יפעת קריב, הם גרים בישובים שמיועדים אך ורק ליהודים, באמצעות ועדות קבלה, שמיועדות להבטיח את זה.
תמר זנדברג: הן ממשיכות בפרקטיקה הזו, גם אחריש זה נפסל על ידי בג"צ.
יפעת קריב: כמה ערבים גרים בבניין שאת גרה בו?
תמר זנדברג: מדובר על ישובים חדשים משנות ה-70 וה-80, שמוקמים על אדמות שהיו עתודות הקרקע של סכנין, של ערבה, על מה אנחנו מדברים?
תמר זנדברג: הישובים החדשים האלה, הם מה שמרוקן את הערים, גם בגליל, את כרמיאל למשל, שגם היא הוקמה מהסיבה הזו.
תמר זנדברג: הם מרוקנים את טבריה, את עכו, את בית שאן, הערים הללו לעולם לא יוכלו לעמוד על רגליהן ולהתקדם אם כל הזמן יקימו אחריהם ישובים חדשים במטרה לקחת אדמות מערבים.
תמר זנדברג: זו לא מדיניות בת קיימא.
תמר זנדברג: מדינת ישראל כולה, לא ליהודים ולא לערבים, לעולם לא תצליח לחיות כך.
תמר זנדברג: למה ואיך קורה הדבר הזה?
תמר זנדברג: אחרי שיש לנו חוקי איסור אפליה ואחרי שמדינת ישראל מבוססת על עיקרון השוויון והצדק ועל פיתוח לכל תושביה וכל המילים שכולנו יודעים לדקלם, מכיוון שהמדיניות הזו לא מתקדמת דרך משרדי הממשלה.
תמר זנדברג: יש לנו חטיבה עוקפת, החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית ושל הסוכנות, שמקבלת את המחלקת למשימות מיוחדות.
תמר זנדברג: מה שמדינה לא יכולה לעשות, יש מישהו שכן יוכל לעשות את זה.
תמר זנדברג: זה מפלה, זה פוגעני, אבל יותר מהכול, זה הרסני למדינת ישראל.
תמר זנדברג: זה לא פותר את בעיית הדיור.
תמר זנדברג: זה לא מוריד את מחירי הדיור, להפך, זה מעלה את מחירי הדיור.
תמר זנדברג: יש נתונים שאין מחסור תכנוני ביחידות דיור.
תמר זנדברג: קיימות יחידות דיור על הניר שכבר מתוכננות, הן לא נמצאות באזורי ביקוש, הם לא נמצאים באזורים שיש בהם תעסוקה, הן נמצאות במקום שמפורר את המרקם החברתי.
תמר זנדברג: אנחנו מקימים עוד ועוד ישובים ועוד ועוד שכונות פרבריות במום לספק את יחידות הדיור במחיר נכון ובמקומות שהן דורשות.
תמר זנדברג: כך, לא המגזר הערבי יזכה לתיקון שהוא זקוק לו, ומחירי הדיור גם לא ירדו.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו דנים היום, בעקבות הפרסום ב"הארץ" על הקמת ישובים חדשים.
ג'מאל זחאלקה: המחלקה להתיישבות של ההסתדרות הציונית פנתה בדרישה לבנות חמישה ישובים חדשים.
ג'מאל זחאלקה: המטרה, כך נאמר, שחור על גבי לבן, מתן ביטוי לריבונות הישראלית בדרך של עשייה התיישבותית.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, יש כאן מטרה אידיאולוגית, אין כל קשר לתכנון ולצורכי תושבי הארץ, יש מטרה של תפיסה קולוניאליסטית.
ג'מאל זחאלקה: אין מדינה בכלל, יש ארגון, גוף קולוניאליסטי, החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית, שמפעילה את המדינה.
ג'מאל זחאלקה: הדרישה המינימאלית שלנו הוא אזרוח מוסדות התכנון.
ג'מאל זחאלקה: מוסדות התכנון אינם מוסדות אזרחיים אלא מוסדות אידיאולוגיים.
ג'מאל זחאלקה: המוסד הכי אידיאולוגי בארץ, הוא מוסד התכנון.
ג'מאל זחאלקה: כאשר הוא משתמש בסוכני משנה כמו ההסתדרות הצינית כדי להפעיל את משטר האפרטהייד.
ג'מאל זחאלקה: זה משטר אפרטהייד.
ג'מאל זחאלקה: בגליל מתקיים פרדוקס.
ג'מאל זחאלקה: ישובים ערבים נחנקים מרוב צפיפות ומחסור בקרקעות ולידם מצפים עם קרקע פנויה, 15, 20 משפחות במצפה וזה יוצר פרדוקס.
ג'מאל זחאלקה: באה החטיבה ואומרת, הצלחנו, על פי תפיסתם, לשנות את הגיאוגרפיה על ידי הקמת המצפים ותפיסת הקרקעות בשנות ה-80, עכשיו רוצים לשים תושבים, שחס וחלילה אזרחים ערבים לא יגישו בקשות או ירחיבו ישובים ערבים בדרך זו או אחרת.
ג'מאל זחאלקה: המטרה היא לפזר את היהודים ולכווץ את הישוב הערבי.
ג'מאל זחאלקה: הם לא המציאו את הגלגל, כל גוף קולוניאליסטי עשה כך.
ג'מאל זחאלקה: ככה עשה משטר האפרטהייד בדרום אפריקה, אותן שיטות.
ג'מאל זחאלקה: אני חשוב שהם למדו שם, זה אותו דבר.
ג'מאל זחאלקה: הגליל נכבש ב-48?
ג'מאל זחאלקה: הנכבה נמשכת עד היום, עד היום ממשיכים לכבוש את הגליל, משתמשים באותם כלים.
ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן, שלפחות יתנו לנו את המינימום.
ג'מאל זחאלקה: הערה אחרונה לעניין תכניות המתאר.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך, אדוני היושב ראש, שבישובים הערבים אין תכניות מתאר מעודכנות שעונות על צורכי האוכלוסייה.
ג'מאל זחאלקה: זה שיש תכנית מתאר, לפעמים תכנית מתאר חונקת.
ג'מאל זחאלקה: יש תכניות מתאר, למשל תכנית של טייבה, שכל הישוב קם נגדה, לא עושה עלי רושם שיש תכנית מתאר.
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות, שלפעמים בלי תכנית מתאר יותר טוב.
דוד צור: זה נכון גם לגבי ישובים ידועים.
דוד צור: זה שלא מרוצים מתכנית מתאר מסוימת.
ג'מאל זחאלקה: העניין הוא לא שלא מרוצים.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול להכחיש את מה שאמרתי, באותו מרחב, למשגב יש 6,000 תושבים, אולי 10,000 על 200,000 דונם.
ג'מאל זחאלקה: עכשיו מתכננים עיר ערבית חדשה, 40,000 תושבים על 2,500 דונם.
ג'מאל זחאלקה: זה מחנק, זה גטו, בונים לנו גטאות.
ג'מאל זחאלקה: לא רוצים גטאות, הגליל הוא שלנו, רוצים לחיות בגליל, לא מגיע לו יותר קרקע ממני.
<קריאה: הגליל לא "שלנו".
דוד צור: הגליל הוא של מדינת ישראל.
ג'מאל זחאלקה: הוא קולוניאליסט, הוא גזען, אני רוצה לחיות ולהתפתח בגליל.
יפעת קריב: הגליל של מדינת ישראל, הגליל של כולם.
ג'מאל זחאלקה: את לא ישרה, תחשבי על הערבים בגליל.
יפעת קריב: יש גם יהודים בגליל.
ג'מאל זחאלקה: אם היית ישרה, לא היית אומרת ככה על הישובים הערבים.
ג'מאל זחאלקה: יש לך תפיסה קולוניאליסטית שלערבים לא מגיע וליהודים מגיע.
ג'מאל זחאלקה: זו התפיסה שלך.
יפעת קריב: מאיפה הבאת את זה?
דוד צור: חבר הכנסת זחאלקה, אני מבקש ממך, עוד לא הוצאתי אף אחד מדיון ואני לא רוצה להוציא אותך.
ג'מאל זחאלקה: אני זועק מכאב.
דוד צור: אני שם לב אבל אני מבקש לשמוע את נציג הריאה הירוקה, ואת חבר הכנסת דב חנין.
<ירון שיינין: מה עם החטיבה להתיישבות, שהושמצה כאן.
<אלעד הוכמן: אני רוצה בבקשה להוציא את העניין של ערבים ויהודית ולהסתכל על הפריזמה הסביבתית.
<אלעד הוכמן: כמו שאמרה חברת הכנסת זנדברג, החל משטחים פתוחים, דרך תחבורה מקיימת ודרך המרקם החברתי, אני רוצה לדבר על השיקול הכלכלי שלא עלה פה.
<אלעד הוכמן: לפי מחקר של הכנסת ולפי מחקר שנערך עבור המשרד להגנת הסביבה, קיים פער של 29% בין עלות הקמה של יחידה בישוב כפרי חדש לבין הקמה של ישוב כפרי קיים.
<אלעד הוכמן: השקעות הממשלה פי 113%, קיים פער של 188%.
<אלעד הוכמן: כלומר, המדיניות - - -
דוד צור: אתם בעד תמ"א 35.
<אלעד הוכמן: מעבר לזה, אני חושב שצריך לערוך פה דיון, איך יכול להיות, שמוסדות התכנון ואמרה יעל נציגת משרד הפנים, אנחנו רואים כיום, למעלה מ-30 ישובים חדשים קמים, למעלה מ-21 ישובים גם בנגב ובגליל, ישובים חדשים שקמים חדשות לבקרים.
<אלעד הוכמן: אי אפשר להבין את הדבר הזה לאור העובדה - - -
יפעת קריב: זה דיון אחר.
<ירון שיינין: אנחנו בסך הכול עושים את התכנית שנתבקשנו לעשות בכדי לפזר את תושבי מדינת ישראל בכל הפריפריה.
חנין זועבי: היהודים.
<ירון שיינין: בכל אזור הפריפריה של מדינת ישראל, אם יבואו קבוצות של יהודים, ערבים, מיפו, ירושלים ומקומות אחרים וירצו להתיישב בגליל - - -
דב חנין: מתי הישוב הערבי האחרון שהקמתם בגליל?
<ירון שיינין: הישוב החדש היחידי שעכשיו אנחנו מתכננים ומקימים, הוא ישוב דרוזי.
<ירון שיינין: אנחנו פועלים במועצות אזוריות, גם הערביות, בתשתיות ובפיתוח.
<ירון שיינין: ההסתדרות הציונית פועלת גם בישובים, ובמועצות האזוריות באזור הגליל.
<ירון שיינין: אנחנו לא מדברים על הקמת ישובים חדשים, אני לא יודע מאיפה זה בא, זה סתם ספין של עיתון "הארץ" שחברי הכנסת הערבים רצו על זה.
<ירון שיינין: לא מדברים על הקמת ישובים חדשים כרגע.
דוד אזולאי: כמו שאמרתי, הממשלה מדברת לתקשורת.
דוד אזולאי: זו המסקנה.
דוד אזולאי: לא עושים כלום.
דוד צור: שמעתם פה הצהרה ברורה.
<ירון שיינין: אנחנו מדברים היום על ישוב אחד.
<ירון שיינין: כל התכנית שלנו זה לעיבוי ההתיישבות בישובים הכפריים, שזה המנדט של החטיבה להתיישבות על פי החוק.
<ירון שיינין: על פי ממשלת ישראל נותר לנו לפתח ולעבות את הישובים שהוקמו בשנות ה-80 לצורך כל מדינת ישראל.
ג'מאל זחאלקה: הבקשה שלהם הייתה לקחת כמה ישובים ולהפוך אותם לישובים סמי עירוניים, כלומר לפתח מה שקיים.
ג'מאל זחאלקה: יש נקודות עם עשר משפחות ורוצים לשים שם 20,000 אנשים.
<ירון שיינין: אם תמ"א 35 מאפשרת לי, אז יהיו שם 400 משפחות.
<ירון שיינין: אני הולך לפי תמ"א 35, לעבות את הישובים בהתאם לתמ"א 35.
<עדי טאיטו פרנקל: שמי עדי טאיטו פרנקל, מרכזת באגף פנים תכנון ופיתוח במשרד ראש הממשלה.
<עדי טאיטו פרנקל: בהמשך למה שנאמר פה על ידי ירון מהחטיבה להתיישבות, מנכ"ל משרד ראש הממשלה הנחה וביקש מהחטיבה להתיישבות לבחון אפשרות לפיזור אוכלוסין לפריפריה במסגרת הרחבה ועיבוי של ההתיישבות הקיימת.
דוד צור: מתי יקום הישוב הערבי שמדובר בו?
<עדי טאיטו פרנקל: אני לא - - -
תמר זנדברג: למה אתם לא עובדים דרך מנהל התכנון ודרך משרד השיכון?
תמר זנדברג: למה החטיבה להתיישבות?
<יעל סלומון: הצפי הוא - - -
<ירון שיינין: תבדקי בחוק המעמד - - -
דוד צור: חברת הכנסת זנדברג, אני מבקש לא לענות.
דוד צור: יעל בבקשה.
תמר זנדברג: למה הממשלה מקדמת את המדיניות שלה דרכך?
<ירון שיינין: תשני את החוק.
תמר זנדברג: השאלה הזו לא מופנית אליך, אני מפנה שאלה לנציגת הממשלה.
דוד צור: חברת הכנסת זנדברג, אני קורא אותך לסדר פעם שניה.
דוד צור: יעל, תעני תשובה ברורה בבקשה.
<יעל סלומון: הצפי לדיון במועצה הארצית הוא במהלך החודשים הקרובים, מרץ-אפריל.
<יעל סלומון: לאחר מכן תכנית מתאר ארצית עוברת להערות ועדות מחוזיות.
<יעל סלומון: אנחנו מניחים שעד סוף השנה תכנית המתאר הארצית תאושר ואז יצטרכו כמובן להגיש תכניות מקומיות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אני מציע לכולם לראות את הדברים מערב למסכי העשן וההטעיות שמאפיינים את הממשלה הזו.
דב חנין: אני קובע פה, על שולחן הוועדה, שיש תכניות להקמת ישובים חדשים בנגב.
דב חנין: דובר על 10 ישובים, עכשיו 15 ישובים.
דב חנין: אני מבין שגם בגליל יש מכרז של משרד הבינוי והשיכון, אני מבין שיש אפילו זוכה במכרז הזה.
דב חנין: אבל הממשלה, כדרכה, ממשיכה לרמות, גם את הציבור וגם את הכנסת.
דב חנין: זה מקומם.
דוד אזולאי: גם את היהודים וגם אתה ערבים.