GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד ארדן: ככל שיש לנו תקציב, הוא מועבר בראש ובראשונה לחיזוק הרשויות המקומיות החלשות, בין אם לרכישת מערכות קשר, ציוד חירום, גנרטורים, או לתרגילים לאומיים, כמו תרגיל "קצוות תבל" שתרגלנו לאחרונה, של קבלת סיוע בין-לאומי, או "נקודת מפנה 6" לפני כשנה וחצי, שהמשרד תרגל את משרדי הממשלה והרשויות באירוע של רעידת אדמה.
גלעד ארדן: יש שני מרכיבים, מרכיב החילוץ וההצלה ברגע שקרתה רעידת האדמה ויש את הפעולה המתמשכת, שהיא אולי יותר משמעותית כדי להציל חיים ונפגעים, התכוננות המדינה לאותה רעידה, שלצערנו בוא תבוא ואיך מצמצמים את כמות הנפגעים וההרוגים, שעלולים להיות בה.
גלעד ארדן: ברור לכולנו שהפעולה המרכזית ביותר היא חיזוק המבנים.
גלעד ארדן: מבנה שאינו מחוזק ואינו עומד בתקן רעידות האדמה, ברגע שתהיה רעידה, הסכנה שלו להתמוטט על מי שנמצא בתוכו, גבוהה.
מירי רגב: כמה מבנים כאלה יש?
גלעד ארדן: לעניין הזה שכרנו חברת ייעוץ כלכלית עם התמחות בנדל"ן ועבדנו שבועות ארוכים יחד עם פיקוד העורף והמרכז למיפוי ישראל ועברנו רשות רשות.
גלעד ארדן: בנתונים היום אנחנו מתואמים עם גורמי הממשלה האחרים.
גלעד ארדן: למעשה היום יש במדינת ישראל 805,000 יחידות דיור, כלומר משפחות, בתי אב, שמתגוררים במבנים שאינם עומדים בתקן.
גלעד ארדן: סדר גודל של בניינים הוא כ-40,000 בניינים ברחבי המדינה, בהם מתגוררים כ-805,000 משפחות.
גלעד ארדן: אני מעריך שזה סדר גודל של 2.5-3 מיליון אזרחים.
מירי רגב: נתונים מפחידים.
גלעד ארדן: מעבר לכך, הנתון היותר מדאיג, כיוון שרוב האזרחים יכולים לנסות ולפעול לחיזוק המבנה שלהם, לא כולם, יש גם 1,600 בתי ספר שאינם עומדים בתקן רעידות אדמה ולהערכתנו יש כ-2,000 מבני ציבור, כולל בתי חולים, שאינם עומדים בתקן.
מירי רגב: ד"ר שפירא, אתה יכול להגיד לנו מתי לקנות את כרטיסי הטיסה לחו"ל?
<אבי שפירא: אף אחד לא דחה את הטיסה שלו לקליפורניה.
גלעד ארדן: אני מניח שתשאלי אותי, בצדק, אם זו אחת הסכנות המרכזיות והדרך היעילה ביותר היא לפעול לחיזוק מבנים, אז כמה תקציב יצא עד היום לטובת חיזוק מבנים?
גלעד ארדן: יש כאן נציג ממשרד האוצר, אני יודע שעמידר קבלה תקציב פיילוט בגובה של כעשרות מיליוני שקלים, כדי לחזק מבנים שבבעלות המדינה.
גלעד ארדן: אבל מעבר לתקציב הזה, אני לא מכיר תקציב שוטף שקיים לטובת משרד.
מירי רגב: בקיצור, אין תקציב.
<אילנית שושני: במשרד החינוך יש תקציב לחיזוק מבנים.
גלעד ארדן: אני חולק על מה שאת אומרת.
גלעד ארדן: אם משרד החינוך, על חשבון תקציבו השוטף, משקיע בחיזוק מבנים, אני מברך אותו על כך.
גלעד ארדן: אבל אני חייב לומר לך, שהנציג של משרד החינוך, בוועדת מל"ח עליונה, רק לפני 4 ימים הציג אצלנו את הפערים ואמר שזה עולה מיליארדים רבים ואין למשרד את היכולת לחזק את אותם 1,600 בתי ספר.
גלעד ארדן: הפער הזה קיים והתקציב היחיד שאני מכיר, נאמר כאילו הוקצה תקציב של 3.5 מיליארד שקלים ל-25 השנים הקרובות, רק שכחו לומר שזה מותנה במצ'ינג מטעם המשרדים ומשרד שלא ישים מתוך תקציבו, לא יקבל ממשרד האוצר.
גלעד ארדן: לכן גם לא יצא עד היום כסף לנושא הזה.
גלעד ארדן: לדעתי, הדבר הלא פחות דחוף וחמור, זו המדיניות של מדינת ישראל, שבאה לידי ביטוי בתכנית המתאר הארצית תמ"א 38.
גלעד ארדן: אם מדובר על עתירות שהוגשו לבג"ץ, דברת על נחמן שי בנוגע לערכות המגן, שלחלק יש ולחלק אין ונתקבלו החלטות בנושא הזה, צריך להבין מה המצב היום.
גלעד ארדן: מדינת ישראל, באמצעות גורמי התכנון הבכירים ביותר שלה, הלכה וייצרה תכנית, שמאפשרת למי שגר באזורים שמחיר הקרקע גבוה באופן יחסי, היא מאפשרת לו מסלול שבו, בלי לשלם כסף, יקבל מקבלנים שרוצים לקבל שם את הפנטהאוסים, לקבל חיזוק בלי תשלום ואת הצלת חייו במצב של רעידת אדמה.
גלעד ארדן: לעומת זאת, אותן אוכלוסיות חלשות, שמתגוררות בפריפריה, שכנראה, לפי הערכות המומחים, שם תתרחש הרעידה החזקה ביותר, באזור השבר הסורי-אפריקני.
גלעד ארדן: שם, אותה תכנית, שמדינת ישראל חתומה עליה, לא באה לידי ביטוי, היא לא חיזקה אף בניין עד עצם היום הזה, משום שאין לה התכנות כלכלית.
גלעד ארדן: אני חושב שיש כאן אפליה מאד חמורה, שחייבת תיקון בהול.
גלעד ארדן: האפליה הזו יכולה להיות מתוקנת או על ידי סבסוד או מימון מלא, או חלקי, של חיזוק לטובת אותן אוכלוסיות שמתגוררות באותם אזורים המועדים לפורענות.
גלעד ארדן: זה יכול להיות מטופל, על ידי סבסוד או מימון של חיזוק המבנים, כולל מבנים שגרים בהם אזרחים ולא רק מבנים בבעלות מדינה, שכנראה דואגת לשמור על עצמה מתביעות ישירות.
גלעד ארדן: או שזה יכול להיפתר על ידי דרישות מקבלנים שפועלים במרכז, או מתן זכויות לקבלנים שיבנו בפריפריה ויקבלו אותם באזורים אחרים, עם ערך קרקע יותר גבוה.
גלעד ארדן: כרגע אני לא מכיר עבודה שנעשית בתחום הזה, כאשר בעל הסמכות לעשות את זה, זה או משרד האוצר, שמשאבי המדינה בידיו, או משרד השיכון, שמנהל מקרקעי ישראל והמדיניות היא בתחום שלו, או משרד הפנים שמדיניות התכנון בתחום שלו, או שר הביטחון, שהאחריות העל להיערכות העורף למצבי חירום, כולל אסונות טבע, היא גם באחריותו, כפי שהקראתי מהחלטת הממשלה.
גלעד ארדן: זה נכון שזה נחמד שיש שר ומשרד להגנת העורף וטוב שיהיה את מי להאשים בבוא היום.
גלעד ארדן: אבל אני אומר בצורה הכי ברורה, אני לא אתן לאף גורם אחר להתחמק מהאחריות הישירה ומניצול הסמכויות הישירות שלו בנושא הזה.
גלעד ארדן: אני מברך אותך שוב על הדיון וכל פירוט שגברתי תבקש אנשי המשרד ישמחו לתת.
מירי רגב: כרגיל, ישיר, ענייני ואמר את הדברים כמו שהם וזה חשוב שיהיו לנו כאלה שרים ובכלל נבחרי ציבור, שאומרים את האמת כמו שהיא, גם אם היא לא נעימה.
מירי רגב: כי בסופו של דבר אנחנו צריכים לעמוד מול האזרח ולהגיד מה עשינו כדי למנוע את אותו אסון שיכול להיות.
מירי רגב: אני חייבת לומר שפעם ראשונה אני שומעת את המספרים והם פשוט מזעזעים.
מירי רגב: 7,000 הרוגים?
מירי רגב: 170,000 עקורים?
מירי רגב: זה לא אנחנו קבענו את המספרים, שלא לדבר על אותם מבנים שצריך לחזק, שתכף נשמע ממשרד האוצר, כמה כסף הם הקצו לטובת חיזוק המבנים ומה קורה עם תמ"א 38.
מירי רגב: בדיון הבא יגיעו גם המנכ"לים של המשרדים הרלוונטיים לפני שנעלה את זה קומה נוספת.
מירי רגב: חברת הכנסת תמר זנדברג בבקשה.
תמר זנדברג: תודה גברתי על הדיון ותודה אדוני השר על הסקירה.
תמר זנדברג: באמת הרבה פעמים ועדות החקירה שואלות לאחר מעשה, איפה היה מי שאחראי, ובאמת כאן אתה מתריע על הדברים מראש.
תמר זנדברג: אני בטוחה שנשמע תכף גם את הרשויות ועל מיגון, אבל ברשותך, גברתי היושבת ראש, אני רוצה להעלות נושא נוסף.
גלעד ארדן: אם גברתי תצליח להביא אי פעם את מנכ"ל משרד הביטחון לדבר על הנושא הזה, לדעתי זה כבר יהיה הישג והתקדמות משמעותית.
מירי רגב: תאמין לי שנזמן אותו.
גלעד ארדן: על השר אני לא רוצה לדמיין בכלל.
מירי רגב: לטובת רעידות אדמה הוא יהיה חייב להגיע.
מירי רגב: יש להם עניינים בחוק התכנון והבניה, זה לא יועבר, רק אתמול דיבר אתי טרייבר.
מירי רגב: צריכים לדעת מה לעשות, למדנו כבר שנותנים-מקבלים, לא נותנים-לא מקבלים.
תמר זנדברג: הנושא שאני רוצה להעלות קשור באמת למשרד הביטחון.
תמר זנדברג: אני רוצה להעלות את השאלה, אני לא יודעת אם השר יכול לספק את התשובה, אבל אני רוצה שלפחות תינתן הדעת ושזה יירשם בפרוטוקול, על הנושא של מוכנות בפני רעידות אדמה של הכור בדימונה.
תמר זנדברג: זה נושא שדובר בו כמה פעמים בעבר.
מירי רגב: נדבר על זה בוועדה חסויה.
תמר זנדברג: הנושא של מוכנות לרעידות אדמה נדון בעבר לא בוועדות חסויות.
תמר זנדברג: אני רוצה להעלות את השאלות ואם יהיה צורך שחלק מהתשובות יהיה חסוי, זה בסדר.
תמר זנדברג: הנושא נדון כמה פעמים, כי יש כמה סכנות שיכולות לקרות, בין אם כתוצאה מהתחממות, תוצאה של אי אספקת מים, תוצאה של קרינה אפשרית.
תמר זנדברג: גם השר, בתפקידו הקודם, כשר להגנת הסביבה יודע על הנושא.
תמר זנדברג: יש דוחות של המשרד להגנת הסביבה שדברו על הנושא.
תמר זנדברג: אבל למרות שההגנה והסכנות הסביבתיות וההיקפיות, מקרים של גוף ומתקן מזהם אחר, נמצא בפיקוח חיצוני, התחום הזה נמצא בפיקוח פנימי של הכור עצמו.
תמר זנדברג: זה כשלעצמו מעלה סכנה, גם סביבתית בשגרה, שאני מעלה את הדברים רק בגלל תפקידו הקודם של השר ועל אחת כמה וכמה במקרה של רעידת אדמה.
תמר זנדברג: גם המשרד להגנת הסביבה, אבל יותר מזה, משרד הביטחון, צריכים לספק תשובות לזה.
תמר זנדברג: זה עלול להיות אסון גדול מאד.
גלעד ארדן: הוועדה לאנרגיה אטומית היא תחת משרד ראש הממשלה.
תמר זנדברג: נכון, הוועדה לאנרגיה אטומית היא זו שאחראית.
תמר זנדברג: אבל נשאלת השאלה, האם הפיקוח צריך בכלל להיות בידי הוועדה לאנרגיה האטומית, שזה בעצם סוג של פיקוח פנימי ואין שום פיקוח חיצוני, לא בטיחותי ולא סביבתי על הכור.
תמר זנדברג: תודה
מירי רגב: רשמתי לעצמי וזה נושא שאתייחס אליו בסיום הדברים.
מירי רגב: נציג השלטון המקומי בבקשה.
מירי רגב: שמת לב מה קרה עם צוברי הגז?
מירי רגב: עכשיו היועץ המשפטי בטוח יאשר לחברות הגז להעביר לראשי הערים את מיקום צוברי הגז.
מירי רגב: זו גם סוגיה מדהימה, שעד היום אי אפשר היה לקבל את מיקום צוברי הגז, ראש עיר היה יכול לתכנן על צובר גז גן ילדים, בלי שידע על זה, בגלל היבטים מסחריים.
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות של השלטון המקומי, איך אתם ערוכים לרעידות אדמה?
מירי רגב: האם אתם עובדים בשוטף מול משרד הביטחון, כגוף האחראי על הסוגיה הזו, או מול משרד להגנת העורף.
מירי רגב: מי הגורם שמולו אתם פועלים כדי לקבל הנחיות, להציג פערים, כדי להבין איפה אתם עומדים מול אזרחים שלכם, בוודאי באותם ישובים שנמצאים על אותו שבר, שהוא בעייתי בכל מה שקשור לרעידות אדמה.
<יוחאי ואג'ימה: שמי יוחאי ואג'ימה, ראש מנהל ביטחון וחירום, מרכז השלטון המקומי.
<יוחאי ואג'ימה: בשוטף אנחנו עובדים מול המשרד להגנת העורף, מול פיקוד העורף ומשרד הפנים מנהל ביטחון וחירום.
מירי רגב: לא נפגשת אף פעם עם מנכ"ל משרד ביטחון בנוגע לרעידות אדמה?
<יוחאי ואג'ימה: לא.
<יוחאי ואג'ימה: גם התרגילים שעשינו, לפני שנתיים היה תרגיל נקודת מפנה 6, כל ההשתתפות של הרשויות, הסנכרון של התרגיל, היה מול משרד להגנת העורף.
מירי רגב: נציג משרד הביטחון ופיקוד העורף, האם אתם יכולים להגיד לי מתי מנכ"ל משרד הביטחון או שר הביטחון עשו דיון על הערכות העורף במקרה של רעידות אדמה?
מירי רגב: נציג פיקוד העורף, אני שואלת, האם אלוף פיקוד העורף, אתה, כאחד שמכין לו את עבודת המטה, האם הוא היה אצל שר הביטחון, או מנכ"ל משרדו, בעניין הערכות המדינה לרעידות אדמה.
<איציק גיא: אני באופן אישי לא מכיר.
<איציק גיא: הרמטכ"ל עוסק בזה כחלק מהעיסוקים הרבים.
מירי רגב: אין לי ספק שגם הרמטכ"ל עוסק בזה.
מירי רגב: שאלתי אם שר הביטחון עשה דיון על הערכות הרשויות במדינה לרעידות אדמה.
מירי רגב: האם אתה יודע מזה, כאחראי על הנושא הזה, פיקוד העורף לא יודע.
<גדעון דקל: אני לא יודע.
מירי רגב: האם אתה יודע על דיון שערך מנכ"ל משרד הביטחון, או שר הביטחון בעניין רעידות אדמה.
<גדעון דקל: מהמנכ"ל וצפונה אין לי מה לומר.
מירי רגב: מה זאת אומרת אין לך מה לומר?
<גדעון דקל: אני לא מייצג את השר, אני מייצג את המנכ"ל.
מירי רגב: שאלתי על המנכ"ל, המנכ"ל עשה דיון?
תמר זנדברג: זה דבר חדש.
<גדעון דקל: שמי גדעון דקל, ראש היחידה לשעת חירום של המשרד.
<גדעון דקל: המנכ"ל מקיים בכל עת מקיים דיוני חירום כאלה ואחרים.
מירי רגב: שאלתי על רעידות אדמה.
מירי רגב: אני מכירה דיוני חירום, כולם עוסקים בחירום.
מירי רגב: רק כשקורה אירוע של חירום, זה נשאב בסוף לוואקום.
מירי רגב: מתי לאחרונה עסק המנכ"ל בדיון בנושא של רעידות אדמה?
<גדעון דקל: אני לא יכול להגיד לך במדויק, אבל אני יכול להגיד לך שהיו שני עוגנים, בהם המנכ"ל הקודם, הנוכחי רק נכנס לאחרונה, אבל לפני כשנתיים היה תרגיל נקודת מפנה 6.
מירי רגב: מתי היה התרגיל?
<גדעון דקל: באוקטובר 2012.
<גדעון דקל: אני מניח שהיה דיון לפני וגם אחרי, על הלקחים.
<גדעון דקל: בתרגיל האחרון, קצוות תבל, היה דיון בנושא.
<גדעון דקל: אני יכול לומר לך- - -
מירי רגב: אני אעזור לך, אל תאמר לי, מנהלת הוועדה, אני מבקשת לקבל מסמך מסודר ממשרד הביטחון ומנכ"ל משרד הביטחון, מתי נערך דיון אחרון בנושא רעידות אדמה, האם היו מסקנות, האם יש מסקנות לגבי משרד הפנים, שתחת ועדת הפנים.
מירי רגב: אני רוצה לדעת מה ההקשר שלה לתמ"א 38.
מירי רגב: אני מבקשת גם לדעת לגבי סוגיית השר, עמיר פרץ, כמשרד הגנה שכפוף אלינו, האם נעשה דיון בעניין הכור בדימונה.
מירי רגב: האם נערך דיון על כל המתקנים שכפופים לשר להגנת העורף.
מירי רגב: האם נערך דיון על הנושאים האלה אצל השר או אצל המנכ"ל, מה היו המסקנות?
מירי רגב: מה היו ההמלצות ומה התקדם בעניין הזה.
גלעד ארדן: הערה לגבי מפעלים בכלל, שמחזיקים חומרים מסוכנים, בכוונה אני לא מתייחס לכור.
גלעד ארדן: כל נושא טיפול בחומרים מסוכנים במפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים, הוא תחת המשרד להגנת הסביבה.
גלעד ארדן: המשרד להגנת הסביבה היה צריך לדרוש תכנית, שתוודא ותבצע שינויים הנדסיים במפעלים רבים ברחבי המדינה, כדי שאם תהיה חלילה רעידת אדמה, החומרים המסוכנים שם, כמו ברום או החומרים מבתי הזיקוק, מתפזרים לסביבה ויכולים לקטול אזרחים רבים.
גלעד ארדן: לכן צריך לדרוש את זה מהם.
גלעד ארדן: התהליך, למיטב ידיעתי מעוכב, גם שם ראוי לבקש דיווח.
מירי רגב: יש לנו ועדה חסויה על החומרים המסוכנים.
גלעד ארדן: זה לא חסוי.
גלעד ארדן: אני מדבר על כל המפעלים האזרחיים, שלדעתי מסוכנים הרבה יותר כי הם נמצאים בסמיכות לריכוזי אוכלוסייה.
מירי רגב: היה לי חשוב לדעת אם התקיימו דיונים נקודתיים.
מירי רגב: אין לי ספק שפיקוד העורף קיים דיון נקודתי בעניין רעידות אדמה, אין לי טענה לאלוף פיקוד העורף, אבל יש לי טענה למנחים שלו, האם גם המפקדים שלו קיימו דיונים.
מירי רגב: כמה זמן אתה בתפקיד?
<איציק גיא: שנתיים.
<איציק גיא: צריך לסייג לגבי האמירה, שאנחנו מקיימים הרבה דיונים מול המשרד להגנת העורף.
מירי רגב: לא שאלתי על הגנת העורף, שאלתי על המשרד שיש לו אחריות וסמכות עליכם.
מירי רגב: המשרד שיש לו אחריות וסמכות עליכם הוא משרד הביטחון.
מירי רגב: אני שואלת האם המשרד הזה קיים בשנתיים האחרונות דיונים, למרות שהיו שתי רעידות אדמה.
מירי רגב: בשנתיים האחרונות שאתה בתפקיד, מרכז את התחום, מנכ"ל משרד הביטחון לא התעסק עם רעידות אדמה, לא כי זה לא חשוב, פשוט כי יש לו הרבה דברים להתעסק אתם.
מירי רגב: תודה, קבלתי תשובה לשאלתי.
מירי רגב: יוחאי בבקשה.
<יוחאי ואג'ימה: אני אתן כמה דוגמאות לשיתוף הפעולה, הוועדה הבין-משרדית לרעידות אדמה, עשינו השנה קורס מהנדסים למהנדסי הרשויות, למיון מבנים לאחר רעידות אדמה.
<יוחאי ואג'ימה: השתמשנו בזה במקרה של צפת, שהיו צריכים סיוע בהכשרה של בתי ספר לאחר הסופה.
<יוחאי ואג'ימה: הכשרת יחידות חילוץ על ידי פיקוד העורף והמשרד להגנת העורף מממן ציוד ליחידות חילוץ כאלה.
גלעד ארדן: אם משרד הביטחון לא יעצור לנו שוב את התקציב, אנחנו בהחלט נמשיך.
<יוחאי ואג'ימה: מערכות התרעה.
מירי רגב: תציין רק איפה יש פערים.
מירי רגב: זה דיון ראשוני, אני רוצה לדעת איפה יש פערים כדי לדעת באיזה נושאים להתעסק בפעם הבאה.
מירי רגב: אני רוצה לדעת איפה הפערים ולהביא את מנכ"ל משרד הביטחון שייתן לנו תשובות ענייניות וברורות.
<יוחאי ואג'ימה: הפערים במוכנות לרעידות אדמה הם יותר בציוד לרשויות המקומיות.
<יוחאי ואג'ימה: אלה הפערים המרכזיים.
מירי רגב: פיני בבקשה.
פיני בדש: אנחנו בדרך כלל עובדים מול פיקוד העורף, מול המשרד להגנת העורף.
פיני בדש: בשנתיים האחרונות עשינו אצלנו שלושה תרגולים, אנחנו מודעים לזה שאם יש רעידת אדמה באזור שלנו, אף אחד לא יגיע אלינו, כרשות קטנה או חזקה, לכן התארגנו לטפל בכוחות עצמנו.
פיני בדש: רכשנו את כל הציוד שצריך, מאחר ויש הרבה רופאים פנסיונרים ואחיות פנסיונריות אצלנו ומכל תחום יש פנסיונרים.
פיני בדש: רכשנו תיקי רופאים ואת כל הציוד, כולל כלים כבדים, כדי לדעת שלפחות שלושה ימים אנחנו נסתדר לבד כי אף אחד לא יגיע אלינו, כי בערים הגדולות, עם בניינים גדולים רבי קומות, הקטסטרופה תהיה יותר גדולה.
פיני בדש: אני חושב שצריך להתמקד יותר בעניין המבנים, אצלנו אין את הבעיה הזו כי רוב הבתים הם חד קומתיים, אבל צריך למצוא דרך אחרת אם רואים שתמ"א 38 לא מצליחה לקדם כלום במתכונת שלה, אז צריך אולי למצוא דרכים אחרות כדי לקדם את חיזוק המבנים.
פיני בדש: הישועה לא תבוא מהמדינה, מדובר בסכומים דמיוניים בלתי אפשריים, שהמדינה תשקיע בחיזוק כל המבנים במדינת ישראל.
גלעד ארדן: זה לא סכום דמיוני.
גלעד ארדן: כששמים 60 מיליארד בשנה על ביטחון כדי לתקוף את האויב וזה נשמע דמיוני לשים מיליארד שקל בשנה לסייע לאזרחים חלשים לחזק את הבית שלהם מפני רעידת אדמה או נפילת טיל, אז כנראה שאנחנו במדינה דמיונית.
פיני בדש: יכול להיות שבאזורים החלשים באמת צריך לסבסד.
גלעד ארדן: במקומות בהם מחיר הקרקע לא גבוה, צריך לחייב אותם להיכנס.
פיני בדש: יכול להיות שצריך לחייב אותם להיכנס.
פיני בדש: כאופציה זה לא יקרה.
פיני בדש: אבל חייבים שהמדינה תיתן את דעתה במוסדות החינוך, כי אם מדברים על כמות כזו של מבנים ואם רעידת אדמה קורית בשעת לימודים, אי אפשר לתאר את האסון שיכול לקרות.
פיני בדש: מבחינת הרשויות, אין היום תקן או תיק לרשות, איזה כלים, איזה ציוד צריך בזמן רעידת אדמה.
מירי רגב: באופן עקרוני, אמור משרד הביטחון, כמנחה של פיקוד העורף, להנחות על תיק כזה.
מירי רגב: האם יש תיק כזה?
מירי רגב: האם יש רשימה כזו שצריכים לבדוק איך הם יכולים להיות מוכנים?
<איציק גיא: יש הנחיות והדרכות שאנחנו עושים.
מירי רגב: הוא שאל אם יש רשימה מסודרת של מה צריך להיות?
פיני בדש: אני מדבר על ציוד.
<איציק גיא: אנחנו עושים הדרכה לרשות, כולל אימונים והכשרה.
<איציק גיא: אני יכול להראות כמה רשויות שהרימו את הכפפה והקימו - - -
מירי רגב: האם יש מסמך מסודר?
מירי רגב: כשאתה נכנס לבסיס יש נוהל קרב, יש פקודה מסודרת וכל אחד יודע מה הוא צריך לעשות.
מירי רגב: האם יש נוהל קרב כזה בכל רשות?
מירי רגב: בכל עירייה?
מירי רגב: מה צריך להיות בעירייה כדי לטפל בזמן רעידת אדמה.
מירי רגב: האם יש נוהל כזה?
<איציק גיא: זה קיים.
מירי רגב: איפה זה קיים?
מירי רגב: אם זה קיים, איך אומר פיני שזה לא קיים, האם יש רשימת ציוד מסודרת בעיריות, עליה סמל של פיקוד העורף ואנחנו מעודדים שיש מיש מגן עלינו.
מירי רגב: האם יש רשימה מסודרת בכל עירייה?
<איציק גיא: ישנה רשימה וישנם הנחיות לאוכלוסייה.
מירי רגב: עזוב כרגע הנחיות לאוכלוסייה.
מירי רגב: שאלתי על הנחיה לעירייה.
<איציק גיא: אני לא מנחה את העיריות.
מירי רגב: זה דבר חדש.
מירי רגב: אתה לא מנחה את העיריות בזמן חירום?
<איציק גיא: לא בזמן חירום, אנחנו מדברים על - - -
מירי רגב: אבל אתה מכין את העיריה לחירום, אתם טובים בתרגילים.
מירי רגב: יוחאי, האם קבלתם רשימה מסודרת מפיקוד העורף מה צריך להיות הציוד לעירייה?
פיני בדש: אין.
פיני בדש: לפני חודש הוצאתי חוברת לתושבים, שאומרת מה צריך לעשות בזמן טילים, מה צריך לעשות בזמן רעידת אדמה ואיך להיערך.
פיני בדש: אבל אין ציוד.
גלעד ארדן: אני רוצה לחדד, שכשנכנסתי לתפקידי אלו בדיוק היו השאלות ששאלתי, האם יש רשימת ציוד חירום.
גלעד ארדן: לא שאלת את פיקוד העורף כמה זמן ייקח לו להגיע לכל הרשויות ברעידת אדמה, אבל כמו שפיני אמר, אנחנו מעריכים שזה ייקח שלושה ימים לפחות.
מירי רגב: מה יקרה בפער?
גלעד ארדן: כמו שאמרת, מה שיש לרשות היום, זה מה שיעמוד לרשותה כדי לחלץ ולהציל אנשים מבניינים שיתמוטטו.
גלעד ארדן: לכן שאלתי את עצמי, האם יש לעיריות רשימה מסודרת, מה כמות כוח האדם, כמות מתנדבים, איזה ציוד צריך להיות במחסנים.
גלעד ארדן: התברר לי, כמו שאמר יוחאי, שאין רשימה כזו.
גלעד ארדן: התברר לי עוד דבר, שפיקוד העורף מתעקש על כך שהוא זה שמנחה ומכין את הרשויות המקומיות לחירום ולא אנחנו.
גלעד ארדן: זה עוד חלק ממאבק הסמכויות, שמצד אחד רוצים סמכויות ומצד שני, הדרג הבכיר לא יבוא לכאן וגם לא יתראיין בשום מקום ויסביר למה יש או למה אין.
גלעד ארדן: אנחנו כרגע בסיומה של עבודת מטה, יחד עם משרד הפנים ופיקוד העורף והשלטון המקומי, כדי להגיע לאותה רשימה אחודה, שתהווה את התקן של מוכנות לחירום.
מירי רגב: מזל שנכנסתם לעבודה, לפחות על זה מגיע לכם כבוד.
גלעד ארדן: כשאין אבא פוליטי לנושא העורף וכשפיקוד העורף, כמה שהוא לא יהיה חזק ומקצועי ועם כסף וכוח אדם, אין לו את היכולת להניע עבודה או לכפות על משרדי ממשלה ורשויות להיכנס לתהליכים, אז זו תהיה התוצאה ולכן אני מתעקש על עניין קבלת הסמכויות למשרד להגנת העורף, העבודה הזו נמצאת בשלבי סיום.
מירי רגב: פיקוד העורף, דברת על עוד משהו, שבפער שיש לכם, אתם לא מסוגלים להגיע עם יחידות החילוץ וההצלה המצוינות שלכם לכל מקום.
מירי רגב: יהיה פער עד שתצליחו להגיע לכל אותם הריסות, שחס וחלילה לא יקרו.
מירי רגב: בפער הזה, עד שתגיעו לרשות הרלוונטית, האם יש אפשרות להכשיר אנשים?
מירי רגב: ראינו בפעם שעברה, שהיה בן מובחר שדיבר על יחידת חילוץ והצלה שהוא עצמו הכשיר.
מירי רגב: האם אתם מכשירים כאלה?
מירי רגב: באיזה מקומות אתם מכשירים, האם יש נוהל מסודר לאן יכולים להגיע בזמן אמת, האם יש לכם את כל תרחישי המדינה, להגיד באיזה מקומות לא תצליחו להגיע ותצליחו לנייד יחידות כאלה לשאר הארץ?
מירי רגב: אני שואלת, בפער הזה, במקומות שלא יוכלו להגיע אליהם, האם יש נוהל להכשרת יחידות נוספות?
<איציק גיא: קיים נוהל כזה, אנחנו עורכים אימונים יחד עם הרשויות, יש רשויות שהרימו את הכפפה, כמו עומר, נס ציונה ועוד אחרים.
מירי רגב: רשויות חזקות.
<איציק גיא: לא רק חזקות.
<איציק גיא: לקחו מהנדסים ורופאים ופועלי בניין ובנו יחידות שלימות.
<איציק גיא: אנחנו עושים אימונים יחד אתם.
מירי רגב: האם אתם יכולים להגיד לי רשימת רשויות שיש להם יחידה כזו?
<יוחאי ואג'ימה: אני לא יודע בדיוק את המספר.
מירי רגב: תוכל להביא לי לדיון הבא?
<יוחאי ואג'ימה: יש 70 יחידות שהוכשרו השנה, ב-2014 עוד 70 יחידות.
מירי רגב: נסים מלכה?
מירי רגב: יש לך יחידה כזו?
מירי רגב: אין לך עודף כסף?
<איציק גיא: לא צריך הרבה כסף לזה.
<איציק גיא: אם בן אדם בא עם הדיסק מהבית, כי זה המקצוע שלו, הוא רק צריך לדעת שהוא צריך לבוא.
מירי רגב: נרכז רשימה.
מירי רגב: זה לא צבא, שהם מתנתקים מהבית ובאים בזמן אמת, יש להם אחריות אחרת וצריך להיות מוכנות לזה וצריך להשקיע בזה כסף.
מירי רגב: תכינו לי רשימה, לאיזה עיריות יש יחידות כאלה, איזה פערים יש מול פיקוד העורף והגנת העורף ואז נראה איפה זה עומד.
מירי רגב: ראש מועצת קרני שומרון בבקשה.
<יגאל להב: אני נמצא היום פה, אחרי שהייתי אצל השר ארדן, אחרי אירוע, שהוא לא בדיוק רעידת אדמה, אלא אירוע שלג.
<יגאל להב: זניח, קטן, שלושה ימים מצור.
<יגאל להב: ראינו שכל הנטל נופל למעשה על הרשויות המקומיות.
<יגאל להב: אם אנחנו נאלצים, ב-1:00 בלילה לחלץ משפחות מאיתמר, להעביר להם מזון, כי אין פיקוד העורף, אז אתם מבינים, שכשאני רץ אחרי זה לשר ארדן אני שומע ממנו שיש אחריות בלי סמכות וסמכות בלי אחריות, שזו המתכונת להפיל כל מנהל טוב בארץ.
מירי רגב: אני רוצה שביבס, כיושב ראש השלטון המקומי, יגיע גם הוא לכאן.
מירי רגב: מה שאתה אומר, מחייב כניסה מאד רצינית של יושב ראש השלטון המקומי לסוגיה הזו.
<יגאל להב: אני אנסה להרחיב.
<יגאל להב: לפני שנבחרתי להיות ראש רשות התעסקתי עם תמ"א 38 וגם עם נושא רחפנים לפיקוד העורף.
<יגאל להב: כך שהנושא הזה ידוע לי גם מנקודת מפנה 6 וידוע לי גם איפה באמת עושים את תמ"א 38.
<יגאל להב: משולש הזהב הוא גבעתיים תל-אביב מקסימום רמת השרון, אולי רעננה ולכפר סבא כבר לא מגיעים.
<יגאל להב: איפה שהנדל"ן הוא מעל 20,000 שקל למטר מרובע, שם תראו קבלנים של נדל"ן.
<יגאל להב: איפה שפחות, שזה כל האזור האחר, אין סיכוי שיגיע לשם קבלן, כי התמ"א מדברת על הרחבה של קומה.
<יגאל להב: גם אם לא תעשה פינוי בינוי או לא תרחיב ל-7,8 קומות, הערך שלו לא קיים, הוא קיים רק במשולש שאמרתי אותו.
<יגאל להב: אני רוצה לחזור לנושא של רעידת אדמה, איך זה צריך לעבוד לראייתי.
<יגאל להב: אני לא בטוח שפיקוד העורף היה צריך להיות גוף צבאי.
<יגאל להב: יכול להיות מאד, שכמו שיש מד"א ויש כבאות, מכיוון שבלאו הכי אנחנו מדברים על פיזור סמכויות ולא על ריכוז סמכויות ומבינים שבעשת השי"ן כל רשות תצטרך להתמודד, לפחות 72 שעות, אם לא יותר, עם המצוקות שלה.
<יגאל להב: אולי כן להכשיר יחידות עצמאיות פנימיות, אבל עם סל מוצרים, שציינת אותו קודם, של מה צריך.
<יגאל להב: אם יש מעל 7 קומות, דרוש מנוף מסוג מסוים.
<יגאל להב: אם יש מבנים טרומיים, באגר מסוג כזה.
<יגאל להב: חייבים להיות עוקבי מים.
<יגאל להב: ראינו את זה באירוע ה"פשוט" הזה שנקרא שלג.
<יגאל להב: אנשים נתקעו מעל 4 ימים בבית, בגלל שלג.
<יגאל להב: לא נפל עליהם כלום, הם רק נחסמו.
<יגאל להב: אף אחד לא מת בבית בגלל נפילה או חנק.
<יגאל להב: היום אגב, בפיצוץ בירושלים, האישה היחידה שפצועה קשה סובלת ממכת קור, בגלל שהייתה סגורה בקור הירושלמי 7 שעות מתחת לקיר.
<יגאל להב: יחידת חילוץ מקומית, עם ציוד מתאים, יודעת לפעול מהר.
<יגאל להב: צה"ל בנוי על חבר'ה צעירים בני 18-21 שמשתחררים ומאבדים את כל הידע המקצועי שלהם, כי הם עוברים לאזרחות.
<יגאל להב: חבר'ה שאנחנו מעסיקים ברשויות נשמרים אצלנו.
<יגאל להב: קב"ט לא מתחלף אצלנו כל 3 שנים.
<יגאל להב: הכוח שלנו לשמר את הכוח המקצועי הזה הוא היתרון שלנו על פני כל גורם אחר שיבוא מבחוץ, ועד שיגיע אלינו כבר נגמר האירוע.
<יגאל להב: מאד קריטי לקבוע לוח זמנים.
<יגאל להב: כשסיימתי את הפגישה עם השר ארדן והבנתי שהישועה לא נמצאת אצלו, כי נתנו לו כותרת, שמסביר לי כראש רשות לאן אני צריך לפנות, אבל מתברר שכל הצד המקצועי לא נמצא אצלו.
<יגאל להב: הנושא של הגנת העורף הוא מקצוע.
<יגאל להב: צה"ל נלחם, פיקוד העורף אמור להגן ולתת לנו את התשתיות להתכונן למצב החירום ולפעול במצב חירום.
<יגאל להב: אני חשוב שזה עדין לא קיים בארץ לצערי הרב.
<יגאל להב: עם כל זה שאני חדש, אני כבר 19 שנה בתחום הביטחון רק ברשות.
<יגאל להב: הקמנו את צוות הטרור הראשון עם בצלאל טרייבר, כשעוד היה מח"ט.
<יגאל להב: יש לנו צוות חילוץ שומרון, שנחשב לטובים בארץ.
<יגאל להב: אבל הכול מהכסף שלנו, כי אנחנו לא מאמינים שמישהו יגיע והכול על בסיס מקומי שלנו, כי אנחנו אומרים, אנחנו כל כך רחוק, הסיכוי שמישהו יגיע הוא קטן, אנחנו נאמנים ללקוחות שלנו, שאלה התושבים ונשקיע בעניין, אבל זה לא הפתרון.
<יגאל להב: לוח זמנים הוא קריטי.
מירי רגב: נציגת משרד החינוך, תסבירי לנו איך יש לכם תקציב למיגון בתי ספר?
<אילנית שושני: שמי אילנית שושני, מנהלת אגף בינוי ותקצוב במשרד החינוך.
<אילנית שושני: הפרויקט לחיזוק מבני חינוך החל בשנת 2010 בהתאם להחלטת ממשלה 1624.
<אילנית שושני: צדק השר כשאמר שבנושא של התקציבים, אכן העיקרון שהנחה היה מצ'ינג, בכל שנה תקציבית התקציב שמיועד לנושא חיזוק בתי ספר היה 50% מתקציב משרד החינוך, אצלנו זה היה על חשבון תקציב חידוש המבנים, ו-50% ממשרד האוצר.
<אילנית שושני: נתוני תקצוב, ב-2010 לטובת הפרויקט הזה הועמדו 60 מיליון ₪, ב-2011 80 מיליון, ב-2012 80 מיליון.
מירי רגב: אני שואלת אותך שאלה פשוטה, כמה מבנים עדין נמצאים בפער, לחיזוק.
<אילנית שושני: השבתי לנושא התקציבים כי הייתה אמירה - - -
מירי רגב: את לא צריכה להחליף את נציג משרד האוצר.
מירי רגב: תגידי לי כמה בתי ספר מוגנים וכמה לא.
<אילנית שושני: הפרויקט הזה לווה על ידי ועדת ההיגוי הבין-משרדית.
<אילנית שושני: כ-1,600 בתי ספר צריכים לעבור הליך של חיזוק כשהטענה הבסיסית היא מוסדות חינוך שנבנו לפני 1980.
<אילנית שושני: זאת אומרת שכל בתי הספר שנבנו לפני 1980 אינם עומדים בתקן 413.
מירי רגב: כמה מתוכם חוזקו?
<אילנית שושני: צריך לחזק אותם.
<אילנית שושני: יצאנו בנוהל, יחד עם השלטון המקומי ברשימה של 200 מוסדות חינוך ראשוניים, שעליהם אנחנו עובדים כרגע.
מירי רגב: 200 מתוך 1,600?
<אילנית שושני: 200 מוסדות חינוך תוקצבו לתחילת הליך החיזוק.
<אילנית שושני: חוזקו כרגע שניים, אחד בקרית מוצקין אחד באפרת.
<אילנית שושני: פרויקט נוסף בצפת, משיקולי עלות תועלת אושר לבינוי חדש, שגם זה נמצא על השולחן.
<אילנית שושני: כרגע אמצנו תקן, מלבד התקן הישראלי 413, אנחנו מאמצים את התקן האמריקאי לחיזוק המבנה, שנותן בעיקר כלים - - -
מירי רגב: איזה תקנים אתם מאמצים?
מירי רגב: אתם לא עושים שום חיזוק.
מירי רגב: חיזקת 2 מתוך 1,600, מה יש לאמץ תקנים?
מירי רגב: איפה כל הכסף?
<אילנית שושני: 143 מיליון נמצא בידי הרשויות המקומיות.
<אילנית שושני: למשל נמצא כאן ראש עיריית קריית שמונה, היינו אצלו בסיור, יש לו מספר מוסדות חינוך שהוא צריך לתקצב ויש לו תקציב שעומד לטובת הנושא.
<אילנית שושני: הכסף נמצא ברשויות.
מירי רגב: מר מלכה, הכסף נמצא אצלך?
<ניסים מלכה: מה שנמצא אצלי, זה באישור.