GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שירה ברנד: כל גורם מאשר בוחר מלכתחילה איזה מרווח של שיקול דעת.
<תומר רוזנר: זאת בדיוק הנקודה.
<תומר רוזנר: הנקודה הזאת היא לאזני משרד המשפטים.
<תומר רוזנר: לא מתקבל על דעתנו שכל גורם מאשר יבחר את רמת שיקול הדעת שהוא מוכן להתפרק ממנה.
<שירה ברנד: אל תדאג, הלוואי שזאת היתה הבעיה שלנו.
<שירה ברנד: זה בדיוק הפוך.
<שירה ברנד: כולם שומרים קרוב מאוד לחזה.
<תומר רוזנר: לדעתנו ראוי שאותו רמת שיקול דעת שהממשלה מבקשת לגרום לכך שיהיה אפשר להעביר אותה לגורמים פרטיים מהסוג הזה, תותווה באמצעות חקיקה ראשית.
<תומר רוזנר: זאת לדעתנו המסגרת הראויה.
<נתן מאיר: אני מצטרף למה שתומר אמר ורוצה להציע משהו.
<כרמית יוליס: מה יותר סביר מכך שאותו גורם שיש לו סמכות הוא יאמר איזו סמכות הוא מוכן להעביר לאותו אדם שאתה מכנה אותו גורם פרטי ואיזה לא.
<תומר רוזנר: משום שישנן רשויות שזה לא מפאת זה שהן לא רוצות את הסמכות אלא מפאת שאין להן תקציב, הן ייאלצו להתפרק משיקול דעתן.
<תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים להגיע למצב הזה.
<כרמית יוליס: אז יבואו ארגונים ויגישו על זה עתירה לבג"צ.
<תומר רוזנר: אני חושב שהמחוקק צריך לתת את דעתו לנושא.
<תומר רוזנר: זה בדיוק מה שאני אומר.
<כרמית יוליס: איך תקבע את זה כבר עכשיו?
<כרמית יוליס: אנחנו מדברים פה על קשת תחומי מומחיות.
<כרמית יוליס: בכל אחד מהם תתחיל להגיד מה סביר ומה לא סביר להעביר?
<תומר רוזנר: להיפך, אנחנו מציעים - - -
<שירה ברנד: הוא רוצה לאסור באופן גורף ולפתור את הבעיה.
<שירה ברנד: זה לא נותן את הפתרון.
<נתן מאיר: זה פותר את הבעיה משום שכל הפעלת סמכות מנהלית יש לה מידה מסוימת של שיקול דעת.
<נתן מאיר: גם אם תבהירו שזאת סמכות טכנית בלבד, גם בסמכות טכנית יש מידה מסוימת של שיקול דעת.
<נתן מאיר: אם אנחנו נפרוץ את זה – אני כבר לא מדבר על טעמים ערכיים עליהם דיבר תומר, שלא נותנים סמכות שלטונית לגוף פרטי, אבל אי הבהירות תהיה כזאת שהיא תחסל את כל העניין.
<נתן מאיר: אם אנחנו רוצים שהנורמה תהיה ברורה, צריך להבהיר שזה משהו טכני ואת שיקול הדעת המצומצם שיש לו, זה כבר ממילא מכוח הלכות כלליות של המשפט המנהלי.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים אחרת.
<שירה ברנד: אם וככל שהגורם המאשר הבהיר מה הן סמכויות הבקר וגם הסכים לתת את טווח שיקול הדעת שלו - - -
<תומר רוזנר: גם עיריית אשדוד רצתה לתת למר הנפלינג להיות פקח.
<תומר רוזנר: רצתה, מה לעשות?
<שירה ברנד: מה זה קשור לעניין עכשיו?
<שירה ברנד: הגורם המאשר אומר מלכתחילה: אני מוכן בנסיבות האלה, אחד, שניים, שלוש, יהיה רשאי בקר מורשה להחליט שאמנם גודל הממ"ד צריך להיות 9 מ', אבל בין 8.90 ל-9 אני מוכן לאפשר לו שיקול דעת.
<שירה ברנד: מה רע בזה שהוא יגיד את זה?
<נתן מאיר: ברגע שתפתחי את הסדק הזה, הוא יורחב לאולם, לא לדלת.
<שירה ברנד: אם הוא קבע את המסגרת שבתוכה יש לבקר המורשה את שיקול הדעת, אני חושבת שזה בא רק לטובת האזרח.
<תומר רוזנר: בעיניי זה בסדר.
<תומר רוזנר: אם הוא קבע מסגרת ואמר לו: אתה יכול לאשר לו בין 10 ל-12, זה בסדר גמור.
<תומר רוזנר: אבל אם כתוב בתקנות שאפשר לאשר בין 10 ל-12 אבל למפקד הג"א יש שיקול דעת לסטות מזה לקבוע משהו אחר לגמרי, זה לא.
<שירה ברנד: גם אנחנו חושבים שזה לא שם.
<נתן מאיר: אז אין בינינו ויכוח.
<רוני טיסר: ב-158כ(ד) לגבי אפשרות של שר המשפטים לקבוע סמכויות.
<רוני טיסר: כאן אנחנו רוצים הבהרה למה הכוונה מכיוון שבעצם כל פגיעה בזכות כלשהי של הפרט היא פגיעה.
<רוני טיסר: לגבי סעיף כתב ז', רק להבהיר שאם הועברה התייחסות פרטנית לפי סעיף קטן ו', אז כמובן שהבקר המורשה צריך להתייחס אליה.
<רוני טיסר: לגבי סעיף קטן ח'.
<רוני טיסר: במידה והמבקש לא עמד במועדים הקצובים למכון הבקרה, אנחנו רוצים להבין מה לשיטתכם צריך להיות ההליך.
<רוני טיסר: אם הוא לא עמד במסגרת ה-30 ימים ולא נתן תשובות במסגרת המשא ומתן, או שהעבירו לו את הדרישה לתיקונים ביום ה-29, האם הוא צריך ללכת אחורה ולהגיש את הבקשה להיתר מחדש וגם לעבור את התהליך של הבחינה של ההנחיות המרחביות למרות שהוא קיבל לגביהן תשובה חיובית?
זבולון כלפה: אחרי שהוא קיבל הערות ממכון הבקרה.
זבולון כלפה: את מדברת על השלב הזה?
<רוני טיסר: יש 30 ימים של מכון הבקרה בעצם לבדוק את הבקשה.
<רוני טיסר: אם הוא לא עמד במועד הזה, מה חל עליו?
<רוני טיסר: האם הוא צריך לחזור אחורה ולהגיש את החוק מחדש?
<תומר רוזנר: על פי הוראה אחרת בחוק, נאמר שאם עבר המועד רואים את זה כסירוב וכאילו הבקשה נדחית.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, במצב כזה הוא יצטרך להתחיל את כל התהליך מחדש.
<תומר רוזנר: פה זה עניין של הסדר.
<תומר רוזנר: סעיף ט' זה הסעיף של הסמכות להוסיף.
<תומר רוזנר: מעבר להערות שכבר נשמעו על ידי הגורמים השונים ואנחנו חושבים שהן הערות נכונות – זה, למשל, דוגמה לנושא שהוא מובהק בשיקול דעת שלטונית.
<תומר רוזנר: מדובר בסטייה מהוראות הדין הקיים והוספת הערות.
<תומר רוזנר: הנושא הזה חייב להיות בסמכות הגורם המאשר עצמו ולא בסמכות בקר מורשה שהוא גוף פרטי.
<תומר רוזנר: לכן ראוי שבקשות יועברו לידיעת הגורם המאשר.
<תומר רוזנר: אם בתוך הפרק הזמן שיינתן לו, 21 ימים או משהו כזה, הוא ירצה להוסיף דברים כאלה?
<תומר רוזנר: בבקשה שיוסיף, אבל במסגרת הזמן הזה.
<תומר רוזנר: הדבר הזה לא יכול להיות במסגרת סמכות של בקר מורשה שהוא גוף פרטי.
דוד ביטן: אמרת שבעצם הבקרה נכנסת לתמונה רק אחרי החלטת ועדה.
דוד ביטן: בדקתי ולא ראיתי שזה רשום.
<שירה ברנד: זה רשום בסעיף 145.
דוד ביטן: זה לא רשום כך.
<תומר רוזנר: אתה צודק, אנחנו נבהיר את זה, חבל על הזמן של הוועדה.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שזה כתוב.
<שירה ברנד: אם זה לא כתוב מספיק טוב, אז אפשר לתקן.
<שירה ברנד: אנחנו נציג את המצגת ואחר-כך נענה לשאלות.
<שירה ברנד: (מוצגת מצגת) ביקשו לדעת איפה ההקשר אז אני מסבירה.
<שירה ברנד: אנחנו מתחילים במידע.
<שירה ברנד: מי שלא נמצא בתוך מכון בקרה, מתי הוא נותן את ההערות שלו?
<שירה ברנד: חלק משמעותי מאוד מהגורמים המאשרים נותנים את ההערות שלהם בשלב המידע להיתר.
<שירה ברנד: בשלב המידע להיתר, הם כבר יודעים מה ההערות שלהם.
<שירה ברנד: למשל, רשות העתיקות בדרך כלל יודעת להגיד, אתה בתוך אתר עתיקות, אלה המגבלות, תעשה סקר כזה או אחר.
<שירה ברנד: הרבה פעמים המשרד להגנת הסביבה יודע להגיד מה הן דרישותיו כבר בשלב הזה.
<שירה ברנד: גורמים מאשרים או גורמים מוסרי מידע, שלא יודעים להגיד בשלב הזה עד הסוף את כל הדרישות שלהם, מותר להם פה להגיד: אנחנו רוצים או מידע נוסף או בדיקה נוספת, סקר קרקע, סקר אתר, דברים שקשורים לצורך הבנת הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: או, אפילו תראו לנו את הבקשה להיתר עצמה.
<שירה ברנד: אז המידע שלהם יימסר או יהיה תנאי להגשת בקשת להיתר – הבאת אישור בדבר התייעצות, אם נדרש אישור על-פי החוק, עם אותו גורם מאשר.
<נתן מאיר: אם גורם מאשר ייתן 7 סעיפים, סעיף 8: הוראות נוספות שאתן בהמשך.
<נתן מאיר: מה אתם עושים עם זה?
<שירה ברנד: אין הוראות נוספות שאתן בהמשך אלא יש תנאי להגשת בקשה להיתר.
<שירה ברנד: אם צריך תיאום מסודר לגבי, למשל, מיקום כניסה לחניה, מיקום אשפה.
<שירה ברנד: אותם גורם מוסר מידע בודק - - -
<נתן מאיר: שימי לב, אני מדבר כרגע על גורם מאשר שעלול לתקוע לנו מקלות בגלגלות הרישוי.
<נתן מאיר: אותו גורם מאשר, למשל, כיבוי אש - - -
<שירה ברנד: כיבוי אש לא פה.
<שירה ברנד: גורם מאשר שלא נמצא במכון בקרה.
<שירה ברנד: למשל, רשות העתיקות.
זבולון כלפה: או משרד התחבורה.
<נתן מאיר: אם רשות העתיקות אומרת שצריך חפירות הצלה.
<נתן מאיר: בסעיף האחרון כתוב: צריך דברים נוספים אותם אתן בהמשך.
<שירה ברנד: אין כזה סעיף.
<שירה ברנד: אנחנו לא מאפשרים.
<נתן מאיר: הם עשו את זה, מה קורה?
זבולון כלפה: הם עשו והם לא יעשו מפה ואילך, זאת הכוונה.
<נתן מאיר: מה תעשה להם אם הם יעשו?
<שירה ברנד: אנחנו כותבים במפורש שאסורה הוראה כללית הזאת.
<שירה ברנד: אם נרצה להוסיף יותר מזה - - -
<נתן מאיר: מצוין.
<שירה ברנד: אנחנו גם מאפשרים לאותו גורם - - -
<נתן מאיר: שירה, מה יקרה אם למרות שהוצאתם הנחיה שאסורה הוראה כזאת - - -
זבולון כלפה: תישלל מהם האפשרות לבדוק תכניות לכמה חודשים.
<שירה ברנד: אין מה לבדוק בסעיף הזה.
<שירה ברנד: אני רוצה להוסיף יותר מזה.
<נתן מאיר: התשובה שלך לא ברורה.
<נתן מאיר: הם הימרו את פיכם בצורה הכי ברוטאלית והכניסו סעיף כזה.
<נתן מאיר: מה קורה?
<שירה ברנד: זה אומר שסעיף כזה לא יכול להיבדק.
זבולון כלפה: אם כל הכבוד, נתי אומר דבר בצדק.
זבולון כלפה: הרי בסופו של דבר כולם מכסת
זבולון כלפה: "
זבולון כלפה: חים את עצמם וכל אחד מוסיף בסוף שורה קטנה ואומר ואידך זיל גמור.
זבולון כלפה: מה עושים במצב הזה?
<שירה ברנד: אם הוועדה מבקשת שאני אכתוב את זה במפורש בחוק, לנו אין התנגדות.
זבולון כלפה: תכתבי את זה בצורה חיובית, שצריכות להיות הערות ספציפיות.
זבולון כלפה: אין הערות כוללניות.
<שירה ברנד: אנחנו כן מאפשרים הנחיות ספציפיות שהן תנאי להגשת בקשה להיתר ויש הנחיות ספציפיות שהן תנאי לתחילת ביצוע עבודות.
<שירה ברנד: יכול להיות שיש דברים שאפשר לדחות אותם מהשלב הזה ולהגיד שזה תנאי לתחילת ביצוע עבודות.
<שירה ברנד: יכול להיות שחפירות הצלה הן לא תנאי להגשת בקשה להיתר אלא הן רק תנאי לתחילת ביצוע עבודות.
<שירה ברנד: כך אנחנו מחלקים את הדברים.
<נתן מאיר: אני לא מסביר את עצמי טוב.
<נתן מאיר: הכותרת שלנו היא ודאות.
<נתן מאיר: את עושה את זה כדי שתהיה ודאות.
<שירה ברנד: במסגרת הוודאות אנחנו אוסרים על סעיף כזה.
<נתן מאיר: קיבלתי את הרשימה, עכשיו אני יודע בדיוק מה צריך ולא יבואו ויחפשו עוד משהו.
<נתן מאיר: אני מחפש אם אין פרצות בתזה הזאת ואולי מצאתי פרצה.
<נתן מאיר: הפרצה היא שיהיו 8 דרישות אבל התוכן של הדרישה הוא כזה שמכניס אותנו לחוסר ודאות.
<שירה ברנד: אני שמחה להגיד לך שהתפרצת לדלת פתוחה כי זאת אחת מההערות של הוועדה לגבי הסעיפים הקודמים כי המידע לא נמצא כרגע.
<שירה ברנד: אכן אנחנו הסכמנו.
<שירה ברנד: אם יש צורך לכתוב את זה בחקיקה ראשית, כי אנחנו סברנו שאפשר לכתוב את זה גם בחקיקת משנה.
<שירה ברנד: אבל אם רוצים לכתוב את זה בחקיקה ראשית, אנחנו לא התנגדנו.
<שירה ברנד: אז כאן אנחנו בשלב המידע.
<שירה ברנד: אמרנו שרשות הרישוי עושה בקרה מרחבית.
<שירה ברנד: היא בודקת התאמה לתכניות, היא בודקת התאמה לחישובי השטחים, כל הדברים שהם לא קשורים לתכן אלא לבקרה המרחבית.
<שירה ברנד: לכן, כל הגורמים המאשרים, שהדרישות שלהן הן דרישות מרחבית ולא דרישות של תכן – למשל, פקיד היערות.
<שירה ברנד: עץ זה לא תכן.
<שירה ברנד: אין מה לבדוק פה מבחינת תכן הבניה.
<שירה ברנד: לכן פקיד היערות הוא לא גורם מאשר שיושב בתוך מכון בקרה אלא הוא נמצא בשלב של המידע ולפני הגשת הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: אתה תדע כבר לפני הגשת הבקשה להיתר שצריך להתרחק מהעץ הייחודי שנמצא אצלך במגרש איקס מטרים.
<שירה ברנד: אז יבדקו את זה במסגרת הבקרה המרחבית.
<שירה ברנד: אין למכון לבקרה מה להתייחס פה מבחינת תכן הבניה.
<שירה ברנד: לכן אנחנו מרכזים את הגורמים המאשרים, שאין להם מה להגיד על התכן, כבר בתחילת התהליך ולא אמצע.
<שירה ברנד: אז מגיע שלב בקרת התכן.
<שירה ברנד: תכף נראה מי נמצא שם בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: לאחר מכן מחזיר מכון הבקרה את הבדיקות שלו.
<שירה ברנד: בעיקר יושבים שם: כיבוי אש, פיקוד העורף, משרד הבריאות והגנת הסביבה.
<שירה ברנד: אלה הם הגורמים המאשרים המרכזיים שנמצאים בתוך מכון הבקרה מבחינת גורמים מאשרים.
<שירה ברנד: יש לנו גם את אותם בקרי תכן שעוסקים בנושא התכן הכלליים, שקשורים לנגישות, שקשורים לקונסטרוקציה, שקשורים לבטיחות.
<שירה ברנד: אלה הדברים שבודקים אותם בקרים רגילים, הם לא בקרים מורשים.
<שירה ברנד: אחרי שכל אלה גמרו לבדוק את הבקשה במשך 30 ימים ומצאו שהיא תקינה, אנחנו מגיעים לשלב הסיכום למתן היתר הבניה.
<שירה ברנד: לאחר מכן אנחנו מתחילים עם אישור תחילת עבודה.
<שירה ברנד: גם כאן אנחנו צריכים את מכון הבקרה שייתן לנו את הבדיקה הנוספת לגבי כל האישורים הנדרשים שקיימים וכל המינויים שכבר קיימים.
<שירה ברנד: יש לנו בקרת ביצוע על-ידי מכון בקרה ולאחר מכן תעודת גמר, בהנחה שמכון הבקרה אכן אישר שהבקרה נמצא תקינה.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על תהליך מאוד קצר.
זבולון כלפה: תעודת גמר, זה להבדיל מטופס 4.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על אותו מסמך שהוא לא שניים הוא אחד.
<שירה ברנד: כמו שאישור תחילת עבודה הוא כבר ישר טופס 2 ולא שני מסמכים שונים, אנחנו מדברים על אישור תחילת עבודה, שקוראים לו היום טופס 2 או גם אישור תחילת עבודה ואנחנו מדברים על תעודת גמר שקוראים לה היום טופס 4.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים עדיין על מסמך אחד שייתן שתי הפונקציות.
זבולון כלפה: יש מסמך שנקרא אישור אכלוס.
<שירה ברנד: טופס 4 זה אישור אכלוס.
<שירה ברנד: היום אישור אכלוס וטופס 4 זה אותו דבר ותעודת גמר זה משהו אחר.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על מסמך אחד שכבר ייתן את הכול וירכז את הכול, אנחנו חוסכים בבירוקרטיה.
<אמיר הלר: בדבר הזה יכולה להיות בעיה כי לפעמים יש אישור אכלוס לפני שיש תעודת גמר.
<שירה ברנד: אז לא יהיה.
<אמיר הלר: אבל לפעמים השלמה של מטלות ציבוריות - - -
<שירה ברנד: אז יתנו - - - אנחנו נתקן את התקנות כך שיהיה ברור שניתן לדחות חלק מהתנאים לביצוע תעודת גמר.
<שירה ברנד: אפשר יהיה לדחות אותם לשלב מאוחר יותר, אבל זה לא יתנה אחר-כך בעוד אישור אלא יש תקופה שנקבעה וצריך לעמוד בה.
<נתן מאיר: זה סוגר מעגל.
<נתן מאיר: הרי ההתפתחות החקיקתית היתה שהיתה רק תעודת גמר ולא טופס 4.
<נתן מאיר: בגלל שאכלסו בניינים חצי גמורים, הכניסו את טופס 4 כמשהו ביניים ונשארה תעודת גמר.
<שירה ברנד: מכון הבקרה הוא גוף פרטי בדרך-כלל.
<שירה ברנד: יש לנו אמנם מכוני בקרה שיכולים להיות בתוך הרשות אבל אנחנו מדברים על מרבית מכוני הבקרה שיהיו מכונים פרטיים.
<שירה ברנד: אנחנו לא רואים הרבה רשויות מקומיות שיצליחו להרים פרויקט כזה שנקרא מכון בקרה.
<שירה ברנד: המדינה , גם שר הפנים וגם הרשות להסמכת מעבדות מסמיכים את אותו מכון בקרה.
<שירה ברנד: המכון עושה גם בקרת תכן וגם בקרת ביצוע.
<שירה ברנד: בתוך מכון הבקרה יש בקרים מתחומים שונים: יציבות הבניין, בטיחות, בטיחות המשתמש, נגישות.
<שירה ברנד: יש לנו בקרים מורשים שהם בעיקר גורם מאשר.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על ארבעה גורמים מאשרים מרכזיים, שזה כבאות, פיקוד העורף, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.
<שירה ברנד: כולם ביחד מעירים את הערותיהם ובסופו של דבר ניתנת חוות דעת מסכמת אחת.
<שירה ברנד: היא יכולה להגיד שזה נמצא תואם לרוב הדברים אבל נמצא לא תואם להערות הכבאות.
<שירה ברנד: לכן התשובה היא בסך הכול שלילית אבל אתה יודע מה אתה צריך לתקן כדי להגיע בפעם הבאה לקבלת תשובה חיובית.
<רוני טיסר: ולהגיש מחדש?
<שירה ברנד: ולהגיש מחדש.
<שירה ברנד: תכף נסביר מה קורה כשמגישים מחדש.
<שירה ברנד: בעצם מכון הבקרה בוחן תנאי סף, את כל הניירת שצריכה להגיע אליו.
<שירה ברנד: הוא מעיר הערות, אם חסר לו מסמך זה או אחר לעורך הבקשה הראשי.
<שירה ברנד: בהנחה שהוא קיבל ממנו את כל המסמכים הוא מעביר את הבדיקה לבקרים המורשים ובקרי התכן שבודקים את כל הנושאים שדיברנו עליהם קודם.
<שירה ברנד: מכון הבקרה מסיים את הבדיקות שלו ויכול להעביר הערות תוך כדי עבודה גם לעורך הבקשה הראשי בתחומים השונים.
<שירה ברנד: בהנחה שהכול נמצא תקין אז הוא מעביר את חוות דעתו על עמידה או אי עמידה בתנאי התכן ומחזיר את התיק לרשות הרישוי.
<שירה ברנד: מה קורה אם נמצא שלא תקין בעניין מסוים?
<שירה ברנד: כמו שאנחנו מכירים גם היום, להחלטת רשות הרישוי יש תוקף.
<שירה ברנד: היום זה לשנה.
<שירה ברנד: אפשר להחליט שמאריכים או מקצרים אבל יש לו תוקף.
<שירה ברנד: למכון הבקרה יש 30 ימים.
<שירה ברנד: כל עוד החלטת רשות הרישוי בתוקף, אז גם אם יצאת לא תקין, אז תלך ותגיש מחדש למכון הבקרה, אחרי שתיקנת ואתה יודע מה לא בסדר.
<שירה ברנד: תגיש מחדש את הבקשה שלך למכון הבקרה.
<שירה ברנד: עד שתתקן הכול ואפשר יהיה לתת אישור שעמדת בתנאי התכן.
<שירה ברנד: אם כל התיקונים האלה, עבר כבר כל הזמן וכבר גם החלטת רשות הרישוי לא בתוקף, תצטרך להגיש את כל הבקשה מהתחלה.
<שירה ברנד: זה נכון, אבל יש פרק זמן מספיק ארוך שאתה, כמגיש הבקשה גם לרשות הרישוי וגם למכון הבקרה, תספיק לתקן.
<שירה ברנד: מי שלוקח לו יותר משנה לתקן את כל התיקונים האלה, יצטרך להתחיל את כל התהליך מהתחלה.
<שירה ברנד: אי-אפשר לדרוש מרשות הרישוי לעמוד בלוחות זמנים מאוד קצרים, ממכון הבקרה לעמוד בלוחות זמן כל-כך קצרים - - -
זבולון כלפה: בהנחה שיעמדו בלוחות הזמנים.
<שירה ברנד: אנחנו מצפים מהם לעמוד בלוחות הזמנים ומטילים עליהם גם סנקציות מה קורה אם לא.
<שירה ברנד: אז כולם צריכים לעמוד בלוחות הזמנים ורק עורכי הבקשה יש להם את כל הזמן שבעולם?
<שירה ברנד: אם העירו לך אחרי 30 יום שאתה לא עומד בתנאי התכן של איקס, ולא משנה אם זה כבאות, פיקוד העורף או קונסטרוקציה, אז צריך לתקן את זה ורק אחר-כך תגיש.
<שירה ברנד: הרי אתה כבר יודע מה ההערה.
<נתן מאיר: כשיש בקשה להקלה, למשל.
<נתן מאיר: זה הולך לוועדת משנה.
<שירה ברנד: אנחנו כבר אחרי.
<שירה ברנד: אנחנו כבר אחרי החלטה.
<שירה ברנד: בשביל זה הצגנו את תחילת התהליך.
<שירה ברנד: אתה כבר עם החלטה לאשר בתנאי כשהתנאי המרכזי הוא אישור מכון בקרה.
<שירה ברנד: כבר כל הדברים האחרים נבדקו.
<שירה ברנד: אתה נבדקת מרחבית ואתה תואם.
<שירה ברנד: לכן מה שנדרש לכן מה שנשאר לבדוק עכשיו, שהבקשה להיתר הזו עומדת בתנאים של התכן.
<שירה ברנד: אם הבניין עמד מרחבית אבל מבחינת הקונסטרוקציה שלו הוא מתפרק, המרפסות שלו יפלו כמו בחדרה, אז אין כל סיבה שבסופו של דבר זה יקבל היתר.
<שירה ברנד: אמרו לך: תקן את הקונסטרוקציה במרפסת כי היא לא תקינה.
<שירה ברנד: לקח לך חודש, חודשיים, שנה ועוד לא תקנת, את תצטרך להגיש את הבקשה מהתחלה.
<נתן מאיר: מישהו ביקש הקלה בקווי בניין.
<נתן מאיר: אישרו לו את ההקלה.
<נתן מאיר: בבדיקת התכן הסתבר שהחדרים קטנים מידי וצריך להגדיל אותם כי הם לא עומדים בתכן של גודל חדר מינימאלי.
<נתן מאיר: אבל אז אחוזי הבניה שלו חרגו וצריך שוב לחזור ולאשר.
<שירה ברנד: בסוף התהליך הזה מחזירים את התיק לרשות הרישוי תוך פירוט השינויים שנערכו.
<שירה ברנד: זאת אומרת, רשות הרישוי יודעת מה הם השינויים שערך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אם זה שינויים שקשורים לחישובים סטטיים, לדברים שלא משפיעים על הנושאים המרחביים – אין בעיה.
<שירה ברנד: אם הם משפיעים על הנושאים המרחביים, בגלל זה אנחנו משאירים 15 ים נוספים לרשות הרישוי לתת את התשובה.
<שירה ברנד: יכול להיות שמכון הבקרה עשה כאלה שינויים שעכשיו לא עומדים בתנאי הבדיקה המרחבית ויפסלו ובסופו של דבר יסרבו לבקשה.
<שירה ברנד: עדיין, לפחות יודעים איפה אנחנו נמצאים.
<נתן מאיר: או יתנו אותה בקבלת הקלה.
<שירה ברנד: אין להתנות אותה יותר.
<שירה ברנד: אנחנו לא מתנים, זה סירוב.
<שירה ברנד: אין כבר התניה נוספת.
<שירה ברנד: עכשיו נשאר רק לסרב.
<שאול אדב: אני חושב שצריך להגביל את הזמן לא לשנה אלא לחצי שנה כזמן מדידה.
<שאול אדב: לעיתים הוא חוזר אחרי שנה ואומרים לו שהמדידה היתה בתוקף רק אחרי חצי שנה.
<שירה ברנד: אנחנו יותר נדיבים ממך.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שבשלב הראשון, עד שיכירו את המערכת ועד שידעו לעבוד איתה, אנחנו נהיה יותר נדיבים בלוחות הזמנים כלפי עורכי הבקשות.
זבולון כלפה: וגם המדידה תהיה בתוקף לשנה.
<שירה ברנד: בשלב הראשון ניתן לוחות זמנים יותר גמישים.
זבולון כלפה: כולל מפות מדידה?
<שירה ברנד: מפות מדידה זה כבר קיים היום.
<שירה ברנד: היום זה חצי שנה.
<שירה ברנד: זה חלק אינטגרלי מהתיק.
<שמואל מרדכי קסלר: ברגע שפתחת תיק זה לא משנה שעבר הזמן.
זבולון כלפה: אני רק רוצה לחדש לך שבפריפריה לא מכירים את זה.
<שירה ברנד: אני רוצה להבהיר.
<שירה ברנד: אני לא רוצה להגיד כרגע מה הם לוחות הזמנים אבל אנחנו בהחלט נגלה בתחילת התהליך סבלנות גדולה יותר.
<שירה ברנד: יכול להיות שבעוד שנתיים שלוש יהיה הגיוני יותר לקצר.
<שירה ברנד: כרגע אנחנו נהיה יותר גמישים עם לוחות הזמנים האלה.
<שירה ברנד: קיבלנו כבר היתר.
<שירה ברנד: איפה אנחנו פוגשים פעם שנייה את מכון הבקרה?
<שירה ברנד: האחראי על הביצוע מתאם את הביקור של מכון הבקרה לביצוע בקרת הביצוע.
<שירה ברנד: ישנם מועדים קצובים מסודרים בתקנות שבהן חובה על מכון הבקרה לבקר.
<שירה ברנד: יכולים להיות תיאומי ביקורים נוספים במהלך התהליך.
<שירה ברנד: אם יש הערות למכון הבקרה והוא לבדוק שאכן ביצעו את הבקרה כמו שהוא העיר - - - אם נמצא ליקוי מכון הבקרה מדווח על הביקורת לרשות הרישוי ומודיע.
<שירה ברנד: אם הוא מגלה שיש טעות במרפסות, הוא מודיע מיד למהנדס הוועדה המקומית.
<שירה ברנד: אם המהנדס מקבל הודעה שיש בעיית בטיחות חמורה הוא יכול לעצור את הבניה, אבל זה לא תפקידו של מכון הבקרה לעצור אלא רק רשות הרישוי.
<שירה ברנד: היא מודיעה לפיקוח על הבניה.
<שירה ברנד: אם הם עצרו או לא עצרו, זה כבר לא עניין של מכון הבקרה עצמו.
<שירה ברנד: חובתו לדווח.
<שירה ברנד: גם אם בביקור הבא הוא מצא את הליקוי הוא ידווח עוד פעם ועוד פעם.
<שירה ברנד: הוא ידווח על כל הביקורים.
<שירה ברנד: לאחר מכן, בסוף התהליך, מכיוון שלכל אורך התהליך הוא מלווה את עבודת הבניה, בסך הכול הדיווח שלו לעניין תעודת גמר או אישור אכלוס הוא מאוד קצר ומצומצם, מכיוון שאת כל הדברים הוא כבר אסף תוך כדי.
<שירה ברנד: זה לא שמגיעים בדקה התשעים ואז מעירים הערות כי את ההערות הוא העיר כבר תוך כדי התהליך.
<שירה ברנד: לכן, כפי ששמענו פה מהנציג מבריטניה, בעצם הוא חוזר למשרד ותוך שעה או שעתיים, כמה זמן שלוקחת לו הנסיעה ועוד הדיווח, הוא מודיע לרשות הרישוי שהמבנה נמצא תואם.
זבולון כלפה: אפשר לעשות את זה דרך האתר.
<שירה ברנד: הוא יכול מיידית להודיע שהמבנה ראוי לשימוש.
<שירה ברנד: בעצם, אחרי הודעת מכון הבקרה שהמבנה ראוי לשימוש, כל מה שנותר זה רק עוד בדיקות אחרונות של רשות הרישוי, אם יש לה עוד הנחיות מרחביות שהיא רצתה שימלאו וימלאו אותן, זה המקום לתת אותן.
<שירה ברנד: אז היא נותנת את תעודת הגמר.
<שירה ברנד: אני רוצה להראות לכם דוגמה אמיתית מפיילוט שאנחנו עורכים לבקרת ביצוע.
<שירה ברנד: זה אתר שאנחנו עושים בו בקרת ביצוע ולא עשינו בו בקרת תכן.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה את הטעות, שהיתה יכולה להיתפס אם היינו עושים בקרת תכן.
<שירה ברנד: אתם רואים באמצע הלובי של הבניין עומדת שוחת ביוב.
<שירה ברנד: אם זה היה עובר בקרת תכן, לא הייתם רואים את זה.
<שירה ברנד: אתם רואים פה את פאר היצירה של מדי המים ושל החיבורים למים שנמצאים חיצונית.
<שירה ברנד: הם לא היו צריכים להיות כך.
<שירה ברנד: אם היינו עושים בקרת תכן, לא הייתם רואים את זה כך מחוץ לגדר.
<שירה ברנד: דוגמה נוספת: בתכנית העבודה תכננו קירות גבס שלא מאושרים על-ידי משרד הבריאות, זה היה למטבח.
<שירה ברנד: הבקרים שלנו תפסו את זה, תיקנו את זה תוך כדי ביצוע העבודות ונמנע צורך בפירוק ובניה מחדש של המטבח בשלב מאוחר יותר.
<שירה ברנד: דוגמה נוספת: לא תוכננה תקרת בטון שנמצאת בנתיב נסיעה של כבאית.
<שירה ברנד: הבקר שלנו עלה על זה.
<שירה ברנד: תיקנו את הטעון ליקוי ובכך כנראה נ מנע אסון.
<שירה ברנד: הליקוי תוקן כבר בשלב של הביצוע.
<שירה ברנד: אנחנו לא חושבים שבמקרה הזה היו מתכננים רשלניים או לא טובים.
<שירה ברנד: עם כל הרצון הטוב של כולם, עוד עין נוספת יכולה לעזור הרבה מאוד ולמנוע הרבה מאוד תקלות שיכולות להיות בעתיד.
<שירה ברנד: גם אם זאת תקלה שגורמת להוצאה כספית מיותר זה חבל.
<שירה ברנד: כאן יש מכון שיכול לעשות את זה ולהעיר את ההערה ולחסוך.
<שירה ברנד: אנחנו רק רוצים להגיד שמכון הבקרה הוא לא בא להיות מכשול בפני הביצוע והוא לא בא לעכב את הביצוע.
<שירה ברנד: להיפך, אנחנו מתאמים את הביקורים אופן שלא מעכב את התהליך.
<שירה ברנד: אנחנו מייעלים את התהליך.
<שירה ברנד: אנחנו נותנים הזדמנויות לתיקון תוך כדי עבודה ולא בסוף.
<שירה ברנד: מגיעים לדקה התשעים ורוצים לאכלס את הבניין ואז מגיע הנציג של הגורם המאשר ואומר ששכחו לעשות דברים.
<שירה ברנד: לכן, אם תוך כדי ביצוע העבודות אנחנו מלווים את התהליך ונותנים הערות בונות שתורמות למהלך, אז אפשר לייעל את ההליך לטובת כולנו ולהוזיל אותו לטובת כולנו.
<שירה ברנד: לבנות ואחר-כך להרוס, גם מייקר מאוד את התהליך.
זבולון כלפה: מה לגבי ההערות?
<שירה ברנד: נתחיל עם סעיף 158כ(ט) שהיו עליו הרבה הערות.
<שירה ברנד: מכיוון שאנחנו נותנים את סמכויות הגורם המאושר לבקר המורשה והבקר המורשה יכול לעיתים עלול למצוא דברים שהוא רואה בהם חשש ממשי לשלום הציבור – על מה אנחנו מדברים?
<שירה ברנד: על חשש ממשי לשלום הציבור, לבריאותו, לביטחונו.
<שירה ברנד: במקרים כאלה, למרות שיכול להיות שהגורם המאשר לא מסר את זה בשלב המידע אבל אותו בקר סבור שיש פה כזאת בעיה חמורה, אנחנו רוצים כן לאפשר לו להחמיר על הנחיות והוראות הגורם המאשר.
<שירה ברנד: אם זה לא ברור מהנוסח, אז אנחנו מתכוונים בוודאי על אותו גורם מאשר.
<שירה ברנד: לא שפתאום בקר מורשה של כבאות ימצא צרות שקשורות לפיקוד העורף או למשרד הבריאות.
<שירה ברנד: אותו גורם מאושר, אותו בקר מורשה, אותן מטרות.
<שירה ברנד: אם הוא סבור שהמטרה שלשמה הוא בקר מורשה נפגעת ויש פה חשש ממשי לבריאותו, אז כן אנחנו רוצים לאפשר את הסמכות לאותו בקר מורשה להחמיר מעבר להנחיות הבסיסיות.
<קריאה: אז מה ההבדל בין ח' לט'?
<אמיר הלר: זה ממש סותר.
<אמיר הלר: למשל, בנושא הכבאות.
<אמיר הלר: רשות הכיבוי בכוונה עשתה הנחיות קבועות לכל המחוזות שלה, לכל המשרדים שלה, שיעבדו לפי תקן אחד ולפי בדיקות מסוימות ולפי כמות ספרינקלרים ולא שכל אחד יחליט מה הוא רוצה בכל בניין לפי ראות עיניו.
<אמיר הלר: כאן אתם נותנים כוח לאותו בקר מורשה מטעם הכבאות, לקבוע יותר מההנחיות הרשויות של רשות הכיבוי.
<שירה ברנד: אם הוא רואה שיש חשש ממשי - - -
<אמיר הלר: מה זאת אומרת אם הוא רואה, שישנו את הכללים הקבועים?
<אמיר הלר: הכללים הקבועים הולכים למקרה הקיצון.
<אמיר הלר: במקום לעשות סדר בכבאות - - -
<שירה ברנד: המקרה השני הוא שיש עובדות או נסיבות חדשות לגבי הבניין, השימוש בו או סביבתו, או לגבי טכנולוגיות שמשתמשים בהן המחייבות חריגה מההנחיות.
<שירה ברנד: למשל, בעת מתן מסירת המידע לא ידעו שהמגרש ליד, או עוד ביקשו בקשה להיתר ולכן לא ידעו את זה, מיועד לשמש כבית חולים גריאטרי.
<שירה ברנד: עכשיו הדברים צריכים להיות יותר מוקפדים כי עכשיו אנחנו לא נמצאים ליד מגרש ריק אלא אנחנו נמצאים ליד שימוש רגיש.
<שירה ברנד: למשל, מסתבר שמשתמשים באיזו טכנולוגיה חדשנית - - -
<רוני טיסר: זאת לא הסמכות של הבקר המורשה, זאת סמכות של הגורם המאשר.
<שירה ברנד: אבל אנחנו אחרי ופספסנו.
<שירה ברנד: הגורם המאשר כבר יצא מהמשחק.
<רוני טיסר: אז שיחזרו.
<נתן מאיר: שירה, תחשבי בהיגיון.
<נתן מאיר: המצב היום, אם אני מגיש בקשה להיתר, שיתהפך העולם מגיע לי לקבל את ההיתר.
<נתן מאיר: אם בינתיים יש על ידי מוסד גריאטרי שחושב שההיתר יפגע בו, אז הוא צריך להגיש צו מניעה בבית משפט רגיל.
<נתן מאיר: ההנחה היא שאם יש לי בקשה והיא מאומתת, אני מקבל את ההיתר.
<כרמית יוליס: אבל מה עם דוגמאות אחרות?
<שירה ברנד: הוא לא אומר שהוא לא ייתן היתר, הוא רק יוסיף הנחיות.
<שירה ברנד: אולי אתה צריך לעשות קיר יותר עבה.
<כרמית יוליס: זאת לא דוגמה טובה.
<כרמית יוליס: אולי שינית את הבינוי שלך.
<כרמית יוליס: אולי פעם היו לך שני פתחים ועכשיו אתה רוצה לבקש יותר.
<נתן מאיר: הכותרת שלכם היא ייעול ופישוט לעומת מה שנעשה היום.
<נתן מאיר: היום, לפחות, כשאני מגיש בקשה להיתר תואם תב"ע, עם כל דרך הייסורים שאני אומר, אי-אפשר לעשות לי את הדברים האלה ולשנות לי את כללי המשחק באמצע.
<נתן מאיר: פה אתם נותנים סמכות לעשות את זה.
<שירה ברנד: אנחנו לא משנים את כללי המשחק, אנחנו מוסיפים החמרה בתכן.
<נתן מאיר: זה חותר תחת הבסיס ההגיוני שאתם הולכים עליו.
<שירה ברנד: אנחנו לא אומרים שההיתר לא יינתן, אנחנו לא אומרים שהשימוש שאתה מבקש - - -
<נתן מאיר: זה לא משנה, זאת המשמעות.
<נתן מאיר: אתם משנים את המסגרת המשפטית תוך כדי הבקשה להיתר בלי שיש שינוי חוקי רק בגלל שיקול דעת של בקר.
<נתן מאיר: נכון שאתם עושים את זה בנסיבות לכאורה קיצוניות, אבל הקיצוניות יכולה להפוך לשגרה יומית.
זבולון כלפה: אחד זה קיצוני, שניים זה לא קיצוני, עם כל הכבוד.
<נתן מאיר: אדרבה, אז בוודאי שאני חוזר על מה שאני אומר.
<שמואל מרדכי קסלר: זאת לא דוגמה טובה.
<שמואל מרדכי קסלר: לא יכול להיות מגרש שפתאום יקימו עליו בית חולים סיעודי.
<שמואל מרדכי קסלר: אם זה מיועד לצרכי ציבור - - -
<שירה ברנד: מכיוון שאנחנו קבענו בסעיף הראשי, שכל סמכויות הגורם המאשר ניתנים לבקר המורשה.