GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: סיכמנו שמוחקים את נציג לשכת עורכי הדין ואת נציג ההסתדרות הרפואית.
איוב קרא: מה מפריע לך שהם יהיו?
משה גפני: לא אכפת לי, אבל זה יסרבל את עבודת הוועדה.
משה גפני: היתה התלבטות כאן בוועדה אם לתת מקום לנציגים שייצגו את המשפחות.
משה גפני: עמדת הוועדה היתה שלא לתת את זה.
משה גפני: זה בעצם דבר לא מקובל.
משה גפני: הצעתי שבמקום שני הנציגים האחרונים יושב ראש הוועדה ימנה שני נציגי ציבור.
איוב קרא: מדוע שיושב ראש הוועדה ימנה?
משה גפני: בגלל שיושב ראש הוועדה הוא שופט בדימוס ולדעת כולם הוא אובייקטיבי.
משה גפני: כלומר, הוא לא איש ממשלה ולא אדם שהתפקיד שלו לדאוג לאוצר המדינה.
משה גפני: הוא מתמנה עבור המשפחות.
איוב קרא: אז משרד ראש הממשלה ימנה שני נציגי ציבור במקום שהשופט ימנה.
איוב קרא: זה יכול להיות הדבר הטוב ביותר וזה יפתור את הבעיה.
משה גפני: זה יהיה כאילו שממנים את השופט.
משה גפני: זה לא יעמוד במבחן בג"ץ.
משה גפני: מהניסיון שלי אני מציע לך לא לסמוך על לשכת ראש הממשלה, כי לפעמים זה כך ולפעמים זה אחרת.
איוב קרא: משרד ראש הממשלה הוא הגוף הממונה על כל הסוגיה הזאת, לדעתי טוב לתת לו נציגים, כדי שידווחו למשרד ושתהיה גם גושפנקא לכל החלטות הוועדה הזאת.
איוב קרא: זה עדיף על השופט.
משה גפני: השופט יפעל על פי החוק.
איוב קרא: אבל בסופו של דבר צריך גיבוי ולגיטימציה ממשרד ראש הממשלה.
איוב קרא: ברגע שמשרד ראש הממשלה ימנה שני נציגים, זה נותן לגיטימציה רבה יותר לוועדה.
משה גפני: לגבי נציגי ציבור אין דרך אחרת.
משה גפני: אם אנחנו רוצים לפרוק מעלינו את העניין שאנחנו מחליטים אם נותנים לנציגי המשפחות כן או לא, עדיף לתת את זה ליושב ראש הוועדה.
משה גפני: חבר הכנסת קרא מציע שבנוסף לנציגי המשרדים, יהיה נציג של ראש הממשלה.
משה גפני: אני לא מתנגד, אבל אני רוצה שתדע שהמשמעות של העניין היא, שמתוך תשעה חברים יש רק שלושה שהם נציגי ציבור, שאחד מהם – השופט - מתמנה בעצם על ידי שר המשפטים.
משה גפני: צריך לזכור שראש הממשלה יהיה כפוף למשאים ומתנים עם שר האוצר, ואם שר האוצר יגיד לו שזה עולה כך וכך מיליונים, ושהוא "דוחף" לו גם את חוק משפחות ברוכות ילדים, את חוק הקולנוע ועוד חוקים אחרים, ראש הממשלה יגיד לנציג שלו שיהיה מתון.
משה גפני: זה החשש בנציג ממשלתי נוסף.
משה גפני: אם אתה עומד על זה, אני אתמוך.
איוב קרא: אני עומד על כך.
משה גפני: אם כך, נוסיף גם נציג למשרד ראש הממשלה.
מרים פרנקל-שור: אז אני אחזור לטענה שלי.
מרים פרנקל-שור: הוועדה שמוקמת בחוק זה אינה ועדה ממשלתית.
מרים פרנקל-שור: כל הרעיון בחוק הזה שתהיה ועדה ציבורית, אובייקטיבית.
מרים פרנקל-שור: אם היא תהיה יותר ממשלתית יוכלו לטעון נגד ההמלצות שלה.
איוב קרא: כדאי שיהיה נציג ציבור אחד שראש הממשלה ימנה.
מרים פרנקל-שור: מדוע ראש הממשלה צריך למנות נציג ציבור?
מרים פרנקל-שור: יש כאן כל כך הרבה נציגי ממשלה.
איוב קרא: מה יותר חשוב מזה שלשכת ראש הממשלה תיתן את גיבויה לעניין הזה?
איוב קרא: למה לא לקבוע את זה הלכה למעשה?
משה גפני: אני מציע שנשאיר את זה להכרעת מליאת הכנסת.
משה גפני: אתה תגיש הסתייגות בעניין הזה ויכול להיות שהמליאה תתמוך בזה.
משה גפני: אם יהיה גיבוי של ראש הממשלה לזה, הקואליציה תתמוך בהסתייגות.
משה גפני: לפי דעתי זו הדרך שיש לנהוג בה.
איוב קרא: מה ההבדל?
איוב קרא: מדוע לא ללכת מראש למהלך הזה?
מרים פרנקל-שור: החוק הזה בא לתת איזשהו מסר גם למשפחות, שמוקמת ועדה אובייקטיבית.
מרים פרנקל-שור: ברגע שיהיו כל כך הרבה נציגי ממשלה, חבל על כל העבודה של הוועדה, כי היא תאבד את האמון של המשפחות.
מרים פרנקל-שור: גם כך יש הרבה נציגי ממשלה בוועדה.
איוב קרא: זו גם בקשה של חלק מהמשפחות, שיהיה גיבוי של משרד ראש הממשלה.
מרים פרנקל-שור: יש גיבוי.
מרים פרנקל-שור: אנחנו יוצאים תמיד מנקודת ההנחה והעבודה שמשרד ראש הממשלה שותף לכל.
איוב קרא: מדוע לא לתת ייצוג למשרד ראש הממשלה, שאז כאילו יושב ראש הממשלה בכל ישיבה של הוועדה, הרי בסופו של דבר הוא הממונה והוא המפקח מבחינת הביצוע.
מרים פרנקל-שור: האם מקובל בחקיקה שמקימים ועדה שיש נציג לראש הממשלה.
יהושע שופמן: זה מקובל.
רועי קרת: מדובר פה בוועדה מקצועית שמטרתה לקבוע קריטריונים והיא לא זו שתקבע מה יינתן בסופו של דבר.
רועי קרת: את זה משרד העבודה יקבע.
רועי קרת: כל אחד מהנציגים בוועדה הוא איש מקצוע בתחום שלו ובעל מומחיות רלוונטית.
רועי קרת: למשרד ראש הממשלה אין אנשים עם מומחיות שהיא רלוונטית לעניין הנדון.
רועי קרת: לכן, בשלב קביעת הקריטריונים, לא בטוח שהם חייבים להיות.
רועי קרת: החוק יימשך לאחר שהקריטריונים ייקבעו ולכן לא בטוח שהם חייבים להיות מעורבים כבר בשלב הזה.
רועי קרת: ספק אם יש להם להוסיף משהו רלוונטי לדיון מקצועי.
איוב קרא: אני חושב שמכובד שבוועדה ציבורית יהיה ייצוג גם לראש הממשלה ולמשרדים הרלוונטיים לסוגיה בה דנים.
איוב קרא: כאיש אובייקטיבי אני לא יכול לחשוב שבוועדה ציבורית לא יהיה נציג לראש הממשלה.
משה גפני: אני מציע בכל זאת שתגיש את זה כהסתייגות ויכול להיות שגם אני אתמוך בזה.
משה גפני: אנחנו מוציאים מפה מוצר שגם כך הוא לא לרוחי.
משה גפני: יש פה יותר מדיי נציגי ממשלה ולו זו היתה כוונת המחוקק.
משה גפני: החוק המקורי, שעליו חתמנו כולנו, היה שונה לחלוטין.
יגאל עמדי: החוק המקורי בעצם שונה לגמרי.
יגאל עמדי: שמתם אותו בצד וחוקקתם משהו לגיבוש אמות מידה לסיוע.
יגאל עמדי: שמעתם בישיבה הקודמת את המשפחות שחוששות שגם אם יחוקק החוק, פקידי הממשלה יעכבו את זה.
יגאל עמדי: עכשיו בעצם נותנים לפקידי הממשלה לנהל את כל העניין, כולל את הצורה של החוק.
איוב קרא: אני סבור שאם נציג ראש הממשלה יהיה בוועדה, זה ייתן לגיטימציה לוועדה יותר מכל דבר אחר.
איוב קרא: זה לא הגיוני לא לעשות את זה.
תומר מוסקוביץ: אני מציע להוריד את נציג משרד הבריאות מהוועדה ולהזמין אותם כנציגים ולא כחברים בוועדה.
תומר מוסקוביץ: בסך הכל האספקט של הבריאות פה הוא לא המרכזי.
תומר מוסקוביץ: דרך אגב, נציגי משרד הבריאות, בזמן שנכחו פה, אמרו שהם לא חושבים שהם צריכים להיות בוועדה.
תומר מוסקוביץ: אפשר להתייעץ עם רופאים, אבל לא חייבים לתת להם זכות הצבעה.
יהושע שופמן: אפשר שאחד מנציגי הציבור יהיה רופא.
איוב קרא: בכל מקרה אני מבקש להגיש הסתייגות.
משה גפני: אנחנו נאשר את הסעיף כמו שהוא וחבר הכנסת איוב קרא יגיש הסתייגות להוספת נציג שימנה ראש הממשלה.
משה גפני: למען השקיפות אני רוצה לומר, שאף על פי שהחוק שיאושר יאושר בלי ההסתייגות של חבר הכנסת קרא, יכול להיות שאני אתמוך בהסתייגות הזאת.
משה גפני: אני אחליט על כך עד ההצבעה.
תומר מוסקוביץ: אם ההסתייגות תתקבל זה יהיה על חשבון נציג משרד הבריאות?
מרים פרנקל-שור: אם ראש הממשלה ימנה לוועדה נציג שיש לו עניין כלשהו בוועדה - -
משה גפני: ראש הממשלה הוא אדם מספיק מכובד לשאת באחריות.
משה גפני: אם הוא ייקח פצוע וישים אותו כנציגו בוועדה, זה ראש הממשלה.
משה גפני: מי אנחנו שנערער אחריו?
מרים פרנקל-שור: השאלה היא אם ראש הממשלה יכול למנות אחד מנציגי המשפחות לוועדה.
איוב קרא: מה זה חשוב לך?
משה גפני: אם החוק הקודם היה עובר, המשפחות לא היו מקבלות שקל, ולכן הבאנו את הצעת החוק הנוכחית.
גיא קריגר: אנחנו עדיין חושבים שלא צריך לחוקק בכלל חוק.
משה גפני: הגענו למסקנה שכדי לקצר את התהליך וכדי להגיע לכך שהמשפחות יקבלו את הסיוע וכמה שיותר מהר, יש להקים את הוועדה בהסכמה עם משרדי הממשלה, באופן כזה שאנחנו תוחמים אותם בזמן די קצר באופן יחסי.
משה גפני: הרכב הוועדה, כפי שהוא מנוסח בהצעת החוק, הוא ההרכב שאנחנו סבורים שצריך להיות.
משה גפני: חבר הכנסת איוב קרא אומר שהוא סבור שגם בוועדה הזאת צריך להיות מישהו שראש הממשלה שולח.
משה גפני: מותר לחבר הוועדה להגיש הסתייגות לחוק.
משה גפני: אם הוא יגיד שיהיה נציג שישלח ראש הממשלה, ראש הממשלה הוא אישיות ציבורית מהמדרגה הראשונה שאם הוא שולח נציג של המשפחות, הוא נושא באחריות.
משה גפני: אם הוא שולח נציג מעובדי משרדו, הוא נושא באחריות.
משה גפני: אם ראש הממשלה ישתתף בעצמו, הוא נושא באחריות.
משה גפני: אם ההסתייגות של חבר הכנסת קרא תתקבל, זה יהיה החוק.
מרים פרנקל-שור: מכיוון שהכוונה שהוועדה תעבוד מהר, אני בכל זאת רוצה להכניס סייג להסתייגות.
מרים פרנקל-שור: אני מבקשת להוסיף להסתייגות שכל נציג שימנה ראש הממשלה לא יהיה לו שום עניין שקשור לעבודת הוועדה, מכיוון שיכול דרך זה להיכנס נציג המשפחות, דבר שיכול להפריע לעבודת הוועדה.
איוב קרא: את מתכוונת שלא ימונה נציג מקרב המשפחות הנפגעות?
מרים פרנקל-שור: אני מציעה שגם נציג משרד ראש הממשלה חייב להיות מבין עובדי המשרד.
איוב קרא: בקטע הזה אני אומר נציג ראש הממשלה ולא מקרב המשפחות הנפגעות.
תומר מוסקוביץ: זה מעליב.
איוב קרא: אפשר לומר שאין לו נגיעה אישית לוועדה.
מרים פרנקל-שור: אני אנסח את ההסתייגות ברוח זו.
משה גפני: אני מבקש לאשר את הצעת החוק, בתיקונים שדיברנו עליהם, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
משה גפני: מי בעד הצעת חוק נפגעי קריסת הרצפה באולמי ורסאי, התשס"ב-2001?
החלטה: - - - - - - - - - - -
משה גפני: על סדר-היום במקור הוא נושא סידורי שמירה בכותל.
משה גפני: נתבקשתי, על פי בקשתו של יושב-ראש ועדת הכספים, להוסיף את נושא טיפול המשטרה בהפגנת החרדים ברחוב יחזקאל בירושלים.
משה גפני: זה יהיה נושא קצר.
משה גפני: הוא ביקש להסריט פה איזה סרט.
משה גפני: אני אבקש שהוא יעשה את זה.
משה גפני: אנחנו נקרא לו לאחר מכן.
משה גפני: אני אבקש את התייחסות המשטרה, ואם מישהו מחברי הכנסת ירצה להעיר הערה, אני לא אאפשר בעניין הזה שום דיון.
משה גפני: לא יתקיים על הנושא הזה דיון.
משה גפני: זו בקשתו של יושב-ראש ועדת הכספים, אני מכבד אותה ואני מאפשר זאת מכיוון שבלאו הכי אנחנו מקיימים עכשיו דיון על הנושא של סידורי השמירה בכותל.
משה גפני: אני רוצה להקדים לסדר הדברים ולומר לגבי החלק השני, שאני מבין שזה דווקא מאוד מעניין, אבל אני לא הולך לשחק פה הצגה לאף אחד, לא אאפשר את זה, זה לא יהיה, מי שלא הוזמן, לא יהיה בישיבה הזאת.
משה גפני: לגבי החלק הראשון - תת-ניצב אילן פרנקו, אם לפי דעתך הדיון צריך להיות בלי עיתונאים מכיוון שאנחנו מדברים על דברים מאוד רגישים, על סידורי שמירה כותל, תאמר ואז אעשה הפסקה, אבקש מהאורחים לצאת החוצה והדיון יהיה סגור.
משה גפני: רבותי, אני הייתי יחד עם יושב-ראש ועדת הכספים בסיור במחוז ירושלים, סיור שהראה את עבודת המשטרה וסידורי השמירה בעיר העתיקה , הכותל המערבי והאזור.
משה גפני: אני התרשמתי באופן חיובי מפעולות המשטרה.
משה גפני: אני גם התרשמתי מהרעיון שעומד מאחורי העניין.
משה גפני: הכותל המערבי הופך להיות נושא שאם חס וחלילה אנשים לא יבואו לכותל המערבי, זו אמירה מאוד רעה גם כלפי עצמנו וגם כלפי העולם.
משה גפני: המשמעות של העניין היא שהמקום המקודש ביותר לעם היהודי, יהודים לא יכולים ללכת להתפלל שם.
משה גפני: אנחנו טענו את זה כל השנים כאשר הירדנים שלטו במקום.
משה גפני: ואם גם היום, כאשר המשטרה איננה יכולה לאבטח את המקום וכתוצאה מכך אנשים נמנעים מלבוא ולהתפלל בכותל המערבי, יש לזה מסר מאוד שלילי, הרבה מעבר לעניין עצמו, שהוא גם חשוב וחמור.
משה גפני: אני רוצה לשבח את המשטרה, גם את מפקד המחוז מיקי לוי, גם את סגנו תת-ניצב אילן פרנקו וגם את השוטרים האחרים, אני מתנצל אם אני לא מזכיר את כולם, על הרעיון שעומד מאחורי העבודה הקשה והמבצעית וכל מה שראינו באותו סיור.
משה גפני: אני סבור, גם לפי הנתונים שראינו בשטח וגם לפי הנתונים שהמשטרה הציגה, שיש חוסר באמצעים כדי להשלים את הפריסה המבצעית של המשטרה בשמירה גם בעיר העתיקה וגם באזורים האחרים.
משה גפני: אני מבקש ממך, תת-ניצב אילן פרנקו, להציג את הדברים.
תת-ניצב אילן פרנקו: תודה רבה ובוקר טוב.
תת-ניצב אילן פרנקו: אני מבקש להתנצל בשמו של מיקי לוי.
תת-ניצב אילן פרנקו: מיקי מייצג את פיקוד המשטרה בשעה 11 באזכרה השנתית שנערכת לזכרו של דוד בן-גוריון בשדה בוקר.
תת-ניצב אילן פרנקו: הוא נמצא שם והוא ישוב רק בשעות הצהרים לעיר ירושלים.
תת-ניצב אילן פרנקו: נמצאים אתי סגן מפקד תחנת דוד, סנ"צ זאב ברלזון, מפקד משטרת הכותל רפ"ק דוד מימרן ודובר המחוז רפ"ק יעקב זריהן.
תת-ניצב אילן פרנקו: חבר-הכנסת גפני, הצלחנו להגיע לאיזשהו מצב שבו כל מי שנכנס לוועדה יוכל גם להישאר ולשמוע את הדברים עד הסוף.
תת-ניצב אילן פרנקו: הדברים שחשבנו שמן הראוי לשמר אותם, הוצאנו, כך שבסך הכל לא יהיה מצב שבו נבקש מהתקשורת לצאת.
תת-ניצב אילן פרנקו: זה נראה לנו הרבה יותר הולם שננהל את זה בצורה כזאת.
משה גפני: אני מבין גם שאתם מעוניינים שהציבור יידע מכל העניין הזה.
תנ"צ אילן פרנקו: בפירוש כן.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו נציג את מצב האבטחה בכותל כרגע בקווים כלליים ולא נרד לפרטים של עמדה עמדה, למרות שזה נעשה בביקור של חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת ליצמן.
תנ"צ אילן פרנקו: אגב, כבר בהזדמנות הזו מזמין את חברי ועדת הפנים לבקר במוקד המשטרה במבט 2000.
תנ"צ אילן פרנקו: זו מערכת טלוויזיה במעגל סגור של העיר העתיקה.
תנ"צ אילן פרנקו: אגב, אתמול ביקרו שני חברי כנסת במקום.
תנ"צ אילן פרנקו: זה מאוד מעניין שם ויש בהחלט מה לראות.
תנ"צ אילן פרנקו: נציג את תפיסת האבטחה, נציג מספר דוגמאות לאותה תפיסת אבטחה, נציג את הקשיים במערך האבטחה ואת הקשיים התקציביים.
תנ"צ אילן פרנקו: דודו, בבקשה.
רפ"ק דוד מימרן: בוקר טוב לכולם.
רפ"ק דוד מימרן: מפאת קוצר הזמן אני אשתדל להיות ממוקד, תכליתי על מנת שהמסר יועבר בצורה עניינית.
רפ"ק דוד מימרן: אני לא אחרוג ממנהגי גם הפעם ואני מקווה שאני אהיה שגריר טוב של הכותל.
רפ"ק דוד מימרן: אני רוצה להתייחס לשאלות שהועלו.
רפ"ק דוד מימרן: לגבי השאלה כיצד בנוי מערך אבטחת הכותל, מה כוללים מערכי האבטחה וסוג האבטחה – מערך האבטחה בכותל מתבסס על מספר מעגלי אבטחה חמושים אשר בחלקם מושתת על כוחות שפועלים במעטפת החיצונית.
רפ"ק דוד מימרן: הווי אומר, בהגדרת המשימה, אבטחת הכותל היא לא במשימה של אותם כוחות.
רפ"ק דוד מימרן: יחד עם זאת, באותו תא שטח שהם פועלים, מעצם הימצאותם במקום ובדרכים המובילות, הם למעשה נותנים את המימד ההרתעתי הנוסף לכותל, למעט החלק העיקרי שאני אגע בו.
רפ"ק דוד מימרן: רק לצורך הבנת העניין, אלה שמגיעים לשער האשפות רואים שם מזקף של מג"ב.
רפ"ק דוד מימרן: הוא לא כלול באבטחת הכותל אבל הוא כלול במעטפת.
רפ"ק דוד מימרן: הוא למעשה המסננת הראשונה בדרך המובילה אל הכותל.
רפ"ק דוד מימרן: יש עוד מספר גורמים כאלה שנוגעים בדבר.
רפ"ק דוד מימרן: למעשה מרכז הכובד נשען היום על יכולות הבידוק, הסינון, הזיהוי, איתור אמל"ח וזיהוי חריגים על ידי יחידת האבטחה של מודיעין אזרחי.
רפ"ק דוד מימרן: מודיעין אזרחי, למעשה ביכולת ההכשרות שאנחנו מקנים להם ועם האמצעים הטכנולוגיים שעומדים לרשותנו, אנחנו מנסים למעשה לתת את המענה ההולם לאיומים בכך שאנחנו נותנים להם את הכלים הנכונים להתמודד אל מול האיומים האלה.
רפ"ק דוד מימרן: הם למעשה מוצבים בשערים, הם למעשה עושים את בידוק הכבודה, זיהוי חריגים, איתור אמל"ח והם צריכים לזהות את המפגעים הפוטנציאליים על פי סימנים מחשידים ועל פי כל מיני אמצעים שאנחנו נותנים להם על מנת לאתר את אותו מפגע.
רפ"ק דוד מימרן: בעיקרון ההרכב הוא של מודיעין אזרחי, כאשר אני אשתדל להיות יותר נקודתי ברמת המיקרו.
משה גפני: הם לא שוטרים.
רפ"ק דוד מימרן: הם משטרת הכותל.
רפ"ק דוד מימרן: זו למעשה המעטפת המרכזית לגבי כל השערים של הכניסה לכותל.
רפ"ק דוד מימרן: משטרת הכותל למעשה משמשת ככוח תמיכה וגיבוי במערך האבטחה.
רפ"ק דוד מימרן: זאת אומרת, אם חלילה חדר מפגע או למרות כל מערכות הסינון והבידוק שאנחנו עושים, הצליח לזלוג פנימה חשוד או מפגע, שוטרי הכותל יצטרכו לתת את המענה לפחות במעגל הפנימי, וזה בשילוב כוחות נוספים שגם בהם אגע.
יוסף יצחק פריצקי: רחבת הכותל או כל מתחם הר הבית?
רפ"ק דוד מימרן: אני לא מדבר על הר הבית בשלב זה.
רפ"ק דוד מימרן: אני מדבר רק על רחבת הכותל.
תנ"צ אילן פרנקו: חבר-הכנסת פריצקי, יש במשטרת מחוז ירושלים מספר תחנות משטרה, כאשר תחנת המשטרה שעובדת בתוך העיר העתיקה היא תחנה שנקראת: תחנה אזורית דוד.
תנ"צ אילן פרנקו: תחנה אזורית דוד מונה היום כמה מאות שוטרים, כאשר מערך השיטור שם מחולק למספר נדבכים.
תנ"צ אילן פרנקו: אחד הנדבכים זאת יחידה שנקראת: יחידת המקומות הקדושים.
תנ"צ אילן פרנקו: יחידת המקומות הקדושים מטפלת בהר הבית, בכנסיית הקבר ובכותל המערבי.
תנ"צ אילן פרנקו: נדבך בתוך יחידת המקומות הקדושים זאת יחידת הכותל, שעליה מופקד דודו מימרן.
משה גפני: חבר-הכנסת פריצקי, נוכל לדבר על הנושא של הר הבית.
יוסף יצחק פריצקי: הרי כולנו מבינים שמספיק שיבוא מטורף אחד לאזור הזה, לא חשוב מאיזה כיוון, ויניח שם מטען אחד, לא חשוב איפה, האזור הזה כולו, המזרח התיכון יכול ליפול למלחמת עולם שלישית.
משה גפני: המשטרה מודעת לזה.
יוסף יצחק פריצקי: האזור הזה מושך אליו מטורפים ומשוגעים.
יוסף יצחק פריצקי: היה כבר אחד שהצית את מסגד אל-אקצה, שגרם נזק אדיר ואיום.
יוסף יצחק פריצקי: הנושא הזה הוא סופר רגיש.
יוסף יצחק פריצקי: לכן אני שואל אם זה כל מתחם הר הבית.
תנ"צ אילן פרנקו: הנחת העבודה שמנחה אותנו היא שהכותל המערבי ורחבתו אינם סובלים פיגוע.
תנ"צ אילן פרנקו: סביב זה אנחנו מתכנסים לפעילות שוטפת של 24 שעות.
משה גפני: אני מבין שחבר הכנסת פריצקי אמר שאי-אפשר להפריד בין עניין שמירת הכותל לבין הר הבית, מכיוון שמבחינת פיגוע זה לא משנה.
תנ"צ אילן פרנקו: בוודאי.
דוד מימרן: כוחות נוספים שנמצאים בכותל, גם בצורה מאוד מוגבלת וממוקדת לימים ולשעות, אלה למעשה כוחות יחידת הסיוע המיוחדת של משמר הגבול ויחידת היס"מ של מחוז ירושלים.
דוד מימרן: הם למעשה נמצאים בשעות הבוקר המוקדמות עד שעות אחר הצהרים.
דוד מימרן: הקמנו אותם בעקבות חשיבה והם למעשה נותנים את המימד הנוסף בתחום ההתערבות.
דוד מימרן: זאת אומרת, יש להם כוח אש גבוה.
דוד מימרן: מבחינת יכולות הם בין יחידות העילית של המשטרה.
דוד מימרן: הם נמצאים שם כדי לתת מענה באם היתה זליגה במערכת והמסננת לא עבדה טוב.
דוד מימרן: יש להם למעשה כוח אש גבוה, הם יכולים להתערב בצורה מהירה ולחסל אירוע.
דוד מימרן: יש לנו את הצלפים של המשמר האזרחי.
דוד מימרן: גם הם בעלי יכולות גבוהות מאוד עקב המיקום שלהם.
דוד מימרן: כשאני מדבר על צלפים המשמעות היא נשקים מתאימים וכל המעטפת העליונה.
דוד מימרן: הצלפים נועדו לתת מענה לכל מי שבא לפגע בכותל.
דוד מימרן: זה לגבי הכוחות הנוספים כאשר על כל המערכת הזאת באה מערכת נוספת שנותנת גיבוי חלקי שאנחנו נעזרים בו, וזו מערכת הטלוויזיה במעגל סגור שהיא למעשה יכולה לתת לנו התראות על דמויות חשודות, אנשים חשודים, תנועות חשודות בסמטאות, בדרך אל ובתוך, ובהתאם לקריאות אנחנו מגיבים לכל אירוע, מזניקים כוחות בהתאם ועושים את הבדיקה.
יגאל ביבי: יש לכם מצלמות על הר הבית?
יגאל ביבי: זאת אומרת, אם זורקים אבנים מהר הבית, אתם מצלמים את הזורקים?
דוד מימרן: את השאלות האלה אני משאיר לאילן.
דוד מימרן: אני לא רוצה להיכנס לתחום הר הבית, כי אני לא יודע מה נכון להגיד.
משה גפני: עזוב את הר הבית.
דוד מימרן: הנחת העבודה שממנה אנחנו יוצאים למעשה זה שהכותל אינו יכול לסבול פיגוע.
דוד מימרן: זאת אומרת, כל המערכים שנבנים וכל תפיסת האבטחה מתבססים על האמירה הגדולה הזאת והיא אמירה מחייבת.
דוד מימרן: הכותל המערבי למעשה הינו השריד ההיסטורי המרכזי מאז חורבן בית המקדש.
דוד מימרן: הוא למעשה מהווה מרכז רוחני ליהודים בעולם כולו.
דוד מימרן: שרידותו של הכותל מאז חורבן הבית יוצר זיקה רוחנית.
דוד מימרן: כמובן שלכך מתווסף גם המיקום הרגיש שלו ביחס להר הבית.
דוד מימרן: שרידי המקדש למעשה מהווים מרכז עצבים של העם היהודי.
דוד מימרן: כל פגיעה בו תערער את אושיות קיומו.
דוד מימרן: לכן, כאשר אנחנו באים לתמחר ולקצוב את הסכומים לביטחון הכותל ושלום מתפלליו, תמיד צריך לזכור שהכותל למעשה לא יכול לסבול את הפיגוע שאנחנו מדברים עליו.
דוד מימרן: לגבי אירועים מיוחדים בכותל – הכותל סופח לתוכו גם את חגי תשרי על כל אירועיו ואת חגי ניסן, את הצומות י"ז בתמוז, ט' באב, תענית אסתר, תפילות המוניות, סליחות, תפילות זעקה, יום ירושלים, ערב יום הזכרון, שלא לדבר על טקסי השבעות, עלייה לרגל בשלושת הרגלים והאירוע הכי גדול, שכולנו היינו עדים לו לפני מספר שבועות, אירוע במעמד נשיא המדינה.
דוד מימרן: שנת שמיטה אחת לשבע שנים, אירוע בסדר גודל של 50 אלף איש.
דוד מימרן: המטרה בגדול היא לשדרג את הכותל על ידי בינוי, הוספת אמצעים, הוספת טכנולוגיה וכמובן הוספת תקנים וכל זה במטרה אחת, על מנת להפחית את איומי הייחוס ולהעלות את רמת המתפללים ובאי הכותל.
תנ"צ אילן פרנקו: יש לומר רק שלכותל מובילים מספר שערים.
תנ"צ אילן פרנקו: יש לנו את שער הכניסה המרכזי, מי שנכנס דרך שער האשפות עובר את כיכר גורן ונכנס דרך השער הראשי ושם גם נמצא שער הרכב.
תנ"צ אילן פרנקו: יש שער אחד שיורד מכיוון הרובע היהודי, שער אחד שיורד מכיוון שער השלשלת ויש שער מינהרת הגיא.
תנ"צ אילן פרנקו: זאת אומרת, יש ארבעה-חמישה שערים שמובילים לכותל.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו נפרט לכם מודל הפעלה של שער אחד.
דוד מימרן: העמדה הראשית מאויישת היום בשני לוחמים כאשר אותם שני לוחמים אמורים לעשות מספר דברים.
דוד מימרן: פעם אחת הם צריכים לתת מימד הרתעתי.
דוד מימרן: זאת אומרת, ליצור קשר עין, לעמוד בפתח על מנת שאם מגיע מפגע, לפחות בשלב הראשוני לזהות אותו וכמובן להיכנס למצב של לחימה.
דוד מימרן: פעם שנייה הוא אמור לבצע בידוק בכבודה של האדם ולזכות אותו מבחינת בידוק.
דוד מימרן: פעם שלישית זה בידוק גוף.
דוד מימרן: זאת אומרת, אותו בן-אדם שהיום מוצב בשער, אמור לקיים מספר רב של תפקידים כאשר היכולת שלו היא יכולת שמאוד מוגבלת.
דוד מימרן: זאת אומרת, אדם אחד לא יכול לבצע את כל הדברים האלה.
דוד מימרן: הוא לא יכול להיות גם סלקטור, גם בודק ביטחוני, גם משקף, גם מזכה כבודה.
דוד מימרן: זה המצב היום.
דוד מימרן: זה נובע מחוסר כוח אדם, חוסר אמצעים, כאשר התכניות שלנו למעשה הן להכפיל את כוח האדם, לתכנן את העמדה בשרוולים נכונים על מנת לאפשר כניסה תוך כדי הפרדה גברים ונשים ולהכניס אמצעים שמשקפים על מנת שיכולת הבידוק תהיה יותר מהירה ונוכל להכניס יותר קהל פנימה ולגרום פחות סבל בעמידה הממושכת בחוץ, וכל זה מבלי לפגוע באלמנט האבטחה.
דוד מימרן: עמדה טובה שאני יכול להצביע עליה זו עמדת השלשלת.
דוד מימרן: בעמדת השלשלת עומד מאבטח עם ערכת השקטה, עם פיסטול, עם כלי מיוחד, נותן מימד הרתעתי ברמה מאוד גבוהה.
דוד מימרן: הוא יכול להיכנס למצב של לוחמה.
דוד מימרן: שם מתוכנן כוח אדם נכון, העמדה בנויה נכון.
דוד מימרן: אדם נוסף עומד בעמדת המשקף.
דוד מימרן: אם יש חשד כלשהו לגבי חומרי חבלה, יש לנו נוהלי חירום.
דוד מימרן: אדם שלישי מזכה את הבן-אדם מבחינת כבודה במגנומטר כאשר אותו אדם שנכנס פנימה עבר בידוק כבודה, עבר זיכוי גוף, נכנס נקי ממתכות ומבחינתנו הוא לא מהווה איום.
דוד מימרן: האיום היחידי שיכול להיות זה רק ברמת הסדר הציבורי.
דוד מימרן: הוא יכול להתפרע בתוך רחבת הכותל ואז הוא ייעצר על ידי כוחות נוספים שיש במקום.
דוד מימרן: אבל איום פח"עי הוא לא מהווה.
דוד מימרן: כך למעשה צריכות להיראות כלל העמדות בכותל, כאשר כל מי שבא לתוך מיתחם הכותל עובר את כל שלבי הסינון האלה ונכנס נקי לכותל וכמובן יוצא.
דוד מימרן: נקודה נוספת שיש להבהיר, שער כניסת הרכב.
דוד מימרן: גם שם יש לנו מערך בידוק, סינון וזיהוי מאוד מורכב.
דוד מימרן: אנחנו מזהים את הבן-אדם מבעוד מועד.
דוד מימרן: אם אדם מתקשר ומבקש להגיע לכותל, מספר הרכב נרשם, עובר בדיקת מסוף ומזוכה.
דוד מימרן: בעבר היו נכנסים רכבים עם לוחיות זיהוי פגומות, ללא טסטים, כל מיני עבירות, חלקן ברמה של גניבה, חלקן ברמה של רישוי ודברים כאלה.
דוד מימרן: כך שאדם שמגיע לשער הרכב ידועה זהותו.
דוד מימרן: הוא נכנס פנימה, עובר בידוק תא המטען, בידוק תכולת יושבי הרכב וכמובן מקבל תעודה ונכנס לזמן שהוקצב לו לתוך מתחם הכותל.
דוד מימרן: כך אנחנו יודעים מי האדם שנמצא בתוך הכותל, לאיזה פרקי זמן הוא צריך להגיע, ואם צריך לפנות את הכותל מיידית יש לנו יכולת לתקשר איתו לזמן אותו על ידי קריאה טלפונית או קריאה ברמקול.
תנ"צ אילן פרנקו: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד.
תנ"צ אילן פרנקו: מערך שערי הכותל נמצא כרגע בשלב של שידרוג.
תנ"צ אילן פרנקו: השאיפה היא להביא את כל שערי הכותל לאותו מצב הן מבחינת הרכב וכמויות כוח-אדם והן מבחינת הרכב ואמצעים טכנולוגיים שנמצאים בו כרגע.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו נמצאים בשלב של עבודה ממש בשטח ואנחנו מקווים להשלים את העבודה במהלך החודשים הקרובים.
תנ"צ אילן פרנקו: אבל צריך להיות ברור דבר אחד, אין היום מצב שבו מישהו נכנס לרחבת הכותל מבלי שעבר סינון, בידוק הן ברמה האישית, הן ברמת הכבודה שלו, ואם הוא נכנס עם רכב, גם הרכב עובר ביקורת, עובר בדיקת כבודה וכו'.
תנ"צ אילן פרנקו: זאת אומרת, לא יכול להיות היום מצב שמישהו נכנס לרחבת הכותל והבידוק לגביו יהיה בידוק חלקי.
תנ"צ אילן פרנקו: אני רוצה פה להדגיש דבר אחד, אין כאן הנחות.
תנ"צ אילן פרנקו: כמובן שתוספת כוח האדם והאמצעים שעליה אנחנו עובדים ממש בימים אלה, תוסיף ותשפר ותייעל, אבל גם היום מערך האבטחה ורמת האבטחה, שלא יהיה ספק לאף אחד מיושבי השולחן הזה, הם טובים מאוד.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו מוצבים שם בכוח-אדם גם אזרחי וגם שיטורי ברמות גבוהות מאוד, כוח אדם מאוד מיומן, כוח אדם שעובר תרגולות שוטפות, כוח אדם שלמד להגיב, יודע להגיב, הוא למד תרחישים, הוא הגיב לתרחישים, לשמחתנו הרבה כולם ברמה המתודית.
יגאל ביבי: אני שואל, זרקו אבנים על המתפללים בכותל.
יגאל ביבי: מה אם יהיו זורקים רימון במקום זה?
תנ"צ אילן פרנקו: זה בפירוש אחד האיומים שאיתם אנחנו מתמודדים היום.
תנ"צ אילן פרנקו: התרחיש הזה הוא חלק מהתרחישים שאנחנו ערוכים לקראתו.
תנ"צ אילן פרנקו: יש לנו שורה של אמצעים שאנחנו נוקטים בהם כדי למנוע את העניין.
תנ"צ אילן פרנקו: עד היום נזרקו רק אבנים לכותל, ואני אומר רק אבנים לכותל, שהיא תופעה חמורה לכשעצמה, שלא יהיה פה ספק לאף אחד.
תנ"צ אילן פרנקו: אבל אני רוצה לומר לך, חבר-הכנסת ביבי, שגם לגבי סוגיית האבנים שנזרקים לעבר המתפללים או לפחות נזרקו, וגם זה תרחיש אפשרי, במיוחד שאנחנו נמצאים כרגע בעיצומה של תקופת הרמדאן, גם בנושא זה אנחנו יושבים על המדוכה בימים אלה ומחפשים פתרונות.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו מקווים מאוד, יחד עם מורשת הכותל במשרד הדתות, למצוא פתרון שיתן מענה לתופעה הזאת.
משה גפני: למה שידרגתם את שער השלשלת, למה לא את הכניסה הראשית?
משה גפני: בגלל שזה עלה יותר כסף?
יגאל ביבי: לשער הראשי צריך לעשות עיצוב מחדש ושינוי.
תנ"צ אילן פרנקו: עושים.
תנ"צ אילן פרנקו: השער הראשי הוא שער כפול.
תנ"צ אילן פרנקו: הוא מכניס גברים ונשים בשתי כניסות נפרדות.
תנ"צ אילן פרנקו: שער השלשלת היה שער שלקחנו אותו כמודל הפעלה.
תנ"צ אילן פרנקו: על בסיס המודל הזה, שעבד יפה מאוד ועמד בכל המבחנים עד היום באחוזי הצלחה מאוד גבוהים, אנחנו משדרגים את כל השערים.
תנ"צ אילן פרנקו: דודו יציג לך מספר נתונים תקציביים כדי שתבינו במה דברים אמורים.
יגאל ביבי: אבל לא קיבלתי תשובה על השאלה שלי.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב שצריכה להינתן פה תשובה.
תנ"צ אילן פרנקו: אני לא חושב שאני יכול לפרט מעבר לזה.
יגאל ביבי: כשאני בא לכותל, אני רואה שבודקים ולא עושים הנחות אפילו לחברי כנסת, וזה יפה מאוד.
יגאל ביבי: אני חושש דווקא מהפחד שלכם להיכנס להר הבית ולמעשה השליטה שלהם בפועל על הר הבית.
יגאל ביבי: אני חושש מזריקת חפצים מסוכנים, רימונים וכל מיני פיגועים אחרים.
יגאל ביבי: דבר שני, אני פוחד מחבלה פיזית בכותל עצמו.
יגאל ביבי: האם נכנסתם פעם לבדוק מה הם עושים?
יגאל ביבי: הם יכולים לחבל אפילו על ידי הזרמת מים ולערער את היסודות של הכותל.
יגאל ביבי: כאשר יש חשד למשהו, האם יש לכם תכנית איך אתם נכנסים לשם, איך אתם מבודדים אותם, איך אתם מרחיקים אותם?
יגאל ביבי: האם יש מספיק מצלמות בהר הבית לצלם את הפורעים שם כדי שתוכלו לתפוס אותם אחרי כן?
יגאל ביבי: אם יש לכם, למה לא תפסתם את אלה שזרקו את האבנים?
יגאל ביבי: אני חושש מאוד מזה שאתם לא מפטרלים היום בהר הבית ואתם לא נכנסים להר הבית.
תנ"צ אילן פרנקו: הדברים שאתה אומר לגמרי לא מדוייקים.
תנ"צ אילן פרנקו: אנחנו בהר הבית 24 שעות.
יגאל ביבי: דבר אחרון, אני מאוד חושש מפיגוע לא באזור הר הבית, לא בכותל, אלא באלה שבאים לכותל.
יגאל ביבי: אני חושש מפיגוע באוטובוסים ובמגרש החניה.
יגאל ביבי: לפעמים אנחנו שומרים על הבית ולא שומרים על החצר.
יגאל ביבי: הרי שם המסה הגדולה של אנשים שבאים.
יגאל ביבי: למה אדם צריך להיכנס למחסום של השער, לסכן את עצמו מבלי יכולת להימלט ולעשות פיגוע דווקא בכותל.
יגאל ביבי: המסר העולמי שפגעו באנשים שבאו לכותל יכול להיות שם.
יגאל ביבי: איך אתם מאבטחים את המקומות האלה?