GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: בגלל שהגדר לא במקום הוא לא יכול לקבל היתר.
מירי רגב: ביטן, אנחנו נקבל את הרשימה ונחליט.
דוד ביטן: רוצים לתת – עלא כיפאק, אני בעד פטורים.
דוד ביטן: כל הפטורים שיש, אני בעד.
מירי רגב: המשך ההתייחסויות שלכם.
<שירה ברנד: בסעיף קטן (2) אתם הצעתם "מעטה", אנחנו חושבים שיותר נכון לכתוב אולי "אינה משמעותית".
<שירה ברנד: ואז בפטור זה יהיה "מעטה" כדי שתהיה הדרגתיות ביניהם.
<תומר רוזנר: בסדר גמור.
<שירה ברנד: אנחנו מתנגדים לתוספות של סעיף קטן (3) ו-(4).
<שירה ברנד: הם כן רלוונטיים להליך של הפטור, הם לא רלוונטיים כאן.
<שירה ברנד: ולדוגמה, אנחנו בוחנים כרגע את האפשרות להכניס לרישוי בדרך מקוצרת בניית ממ"ד.
<שירה ברנד: אז אי-אפשר להגיד עליו שבדיקתו מבחינה הנדסית אינה מורכבת, ואולי כן נכון להכניס את זה בהליך רישוי בדרך מקוצרת.
<שירה ברנד: ולכן המגבלה הזו היא מגבלה שאי-אפשר להכניס אותה לטעמנו כאן.
<שירה ברנד: לגבי ההיקף, אמרנו שנבחן על ההצעה של ההיקף, נראה איזה נוסח אפשר כן להציע בעניין הזה.
מירי רגב: קודם כול, זה מקובל, לגבי ההיקף תבואו עם הנוסח שלכם לגבי ההיקף.
<שירה ברנד: אותו דבר, ההוראות לפי חוק, זה גם פה למעט תכן הבנייה.
<שירה ברנד: לעניין עורך הבקשה, ניתן תשובה.
<שירה ברנד: נבדוק את העניין הזה לעניין עורך הבקשה.
<שירה ברנד: נקבל תשובות אצלנו מכל הגורמים.
<שירה ברנד: אז זה יהיה בבדיקה.
<שירה ברנד: גם לגבי העניין של הקמתם של סוגי בניינים.
<שירה ברנד: הנימוק שלכם הוא לא נימוק משפטי.
<שירה ברנד: הוא אולי נימוק של הקורא הסביר, אבל בכל זאת את החוק אנחנו כותבים בשפה משפטית.
<שירה ברנד: ובניין לפי חוק התכנון והבנייה הוא כל דבר, כל דבר שמחובר חיבור של קבע, אפילו גדר, לא משנה ממה היא בנויה, כל דבר אחר נכנס לגדר בניין לפי ההגדרות של החוק.
<שירה ברנד: ולכן סברנו מלכתחילה שכן נכון לכתוב פה בניין, לא כי אנחנו חושבים שצריך להיות בניין שלם בפטור.
מירי רגב: לא, זה מאוד מטעה.
מירי רגב: זה מאוד מאוד מטעה.
מירי רגב: עם כל הכבוד, זה מטעה, תחשבו על נוסח.
<קריאה: מה מטעה?
מירי רגב: בניין, בניינים.
מירי רגב: אנחנו מתכוונים לאותו דבר, תשנו את הנוסח.
מירי רגב: אני רואה בניין, אני ישר אומרת: מותר לו לבנות בניין.
<שירה ברנד: נבחן את הנוסח.
<שירה ברנד: לגבי אותן ההערות שאין בהן כדי סיכון בעת הביצוע ולאחר הביצוע – אותה הערה מקודם.
מירי רגב: אוקיי, קיבלתי.
<שירה ברנד: ופה אנחנו מבקשים: בגלל שהשפעתן על הסביבה היא מעטה.
<שירה ברנד: לא "אינה ניכרת" אלא "מעטה".
<שירה ברנד: פה אין לנו התנגדות שיהיה כתוב "אינם פוגעים בשלד הבניין", וגם להיקף כבר אמרנו שאנחנו צריכים לבחון את העניין של ההיקף.
<שירה ברנד: לעניין מסירת הודעה, אנחנו כן סבורים שיש צורך במסירת הודעה, אבל לא לפני הביצוע.
<שירה ברנד: מסירת הודעה לפני הביצוע בעצם מטילה על רשות הרישוי איזושהי משימה לתת לזה תגובה, להגיד על זה משהו.
<שירה ברנד: אנחנו סבורים שמרבית רשויות הרישוי לא יוכלו לעמוד בנטל הזה, ולכן זה להטיל על זה גזירה שהם לא יכולים לעמוד בה.
<תומר רוזנר: לא, מצד שני - - -
<שירה ברנד: שנייה, אסביר.
<שירה ברנד: מספיקה לטעמנו הודעה לאחר הביצוע.
<שירה ברנד: ממילא זה פטור, זה לא שיהיה לרשות איזשהו say בעניין.
<שירה ברנד: ולכן נכונה מסירת הודעה אבל אחרי הביצוע.
מירי רגב: מה הרשויות אמרו?
<תומר רוזנר: מספר רשויות שפנו אלינו העירו ואמרו שלפעמים הן צריכות לעשות תיאומים כדי לדעת שעכשיו מגיע טרקטור, וצריך לעשות כל מיני תיאומים.
<תומר רוזנר: ומקובל שדברים כאלה, מוסרים הודעה מראש והרשות נערכת אם צריך.
<עודד גבולי: מה, זה תיאום תשתיות, המינימום של המינימום.
מירי רגב: עמדתכם לא מתקבלת.
<שירה ברנד: אני לא רואה את הרשויות מתייחסות לכל הודעה: אני מתקין מזגן.
<תומר רוזנר: אז זה לא תגידו שצריך הודעה מראש.
<תומר רוזנר: אבל אם זה משהו שקשור לעבודה שיש לה איזה ממשק עם המרחב הציבורי, אז יכול להיות שכן צריך.
<אפרת דון יחיא: גם יש לזה פתח להטלת אחריות על הרשויות המקומיות בנושאים שאנחנו סברנו - - -
<קריאה: הרשויות רוצות את זה, לא אני.
<שירה ברנד: לגבי ההצעה שנאמרה פה היום, שלא יינתן פטור למתקן שידור אלחוטי, מתקני תשתיות.
מירי רגב: אתם חושבים שזה רחב מדי.
מירי רגב: שבו עם תומר, תמצמצו את זה, אבל שלא יהיה מצב - - -
<שירה ברנד: אפשר כבר עכשיו להגיד שפנו אלינו בבקשה לפטור כל מיני מתקני ניטור ומדידה, כל מיני הגנות - - -
מירי רגב: תשבו בבקשה עם תומר, תסגרו.
מירי רגב: אבל אני נתתי דוגמה: צובר גז לא יהיה ללא היתר.
<שירה ברנד: לגבי סעיף קטן (ו), מבחינה משפטית - - -
<אפרת דון יחיא: לא, מה שכרמית - - -
<כרמית יוליס: אמרנו שזה יהיה תיקונים עקיפים.
<כרמית יוליס: אנחנו לא רוצים בדרך הזאת לבטל הוראות בתוכניות שדרשו היתרים.
<כרמית יוליס: אז יכול להיות שיש חקיקה - - -
מירי רגב: אין בעיה, מקובל עלי מה שכרמית אמרה.
<שירה ברנד: לגבי ההנחיות המרחביות.
<שירה ברנד: התוספת של הוועדה: ואין בהם כדי לדרוש היתר, רישיון או אישור מראש של הוועדה המקומית לעניין עבודות או שימושים הפטורים מהיתר – זה לא הנחיה מרחבית.
<שירה ברנד: יכול להיות שזה נכון בתוכן, אבל זה לא הנחיה מרחבית, דרישה של רישיון ממישהו.
<תומר רוזנר: החשש הוא שזה מה שהם יעשו.
<שירה ברנד: זו לא הנחיה מרחבית.
מירי רגב: אז תכתבי את זה.
<רוני טיסר-זלוטניק: איפה את מבהירה שזו לא הנחיה מרחבית?
מירי רגב: אז תכתבי שזו לא הנחיה מרחבית.
<שירה ברנד: לא, המחלוקת היא לא אם זו הנחיה מרחבית או לא, המחלוקת אם אפשר לדרוש את זה.
<תומר רוזנר: מה מונע מהרשות המקומית לקבוע – צבע רעפים: באישור מהנדס הרשות?
<בנימין ארביב: אז זה בסדר, את זה נבהיר.
מירי רגב: אז תבהירו.
<שירה ברנד: אה, בסדר.
<שירה ברנד: אין בעיה להבהיר שבתיאום עם מהנדס ועדה זו לא הנחיה מרחבית.
<תומר רוזנר: זה בדיוק העניין.
<שירה ברנד: בסדר גמור.
<שירה ברנד: לגבי פרסום ההנחיות המרחביות באתר האינטרנט.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שאין צורך, מכיוון שממילא הנחיות מרחביות מתפרסמות אחר כך.
<שירה ברנד: סדר-היום של הוועדה מתפרסם ממילא מראש, ואין צורך לפרסם דווקא את ההנחיות המרחביות מתוך סדר-היום באופן מיוחד מראש.
<שירה ברנד: סדר-היום מתפרסם.
<רוני טיסר-זלוטניק: אין את שיתוף הציבור.
<תומר רוזנר: כמו תוכנית.
<תומר רוזנר: אבל יכולים לבוא לעיין בהצעה אם רוצים?
<שירה ברנד: סדר-היום של הוועדה פתוח לציבור?
<שירה ברנד: אז למה צריך לפרסם דווקא את הפרט הזה מתוך סדר-היום?
<תומר רוזנר: הכוונה היא לאפשר לציבור לעיין בהצעה ולהעיר את ההערות.
מירי רגב: אבל הציבור יראה.
<שאול אדם: איך הוא יראה?
<רוני טיסר-זלוטניק: שיתחשבו בהערותיו של הציבור.
<תומר רוזנר: או שלא, לא משנה.
מירי רגב: או שלא, לא משנה, העיקר שיקראו אותן.
מירי רגב: שיראו ויחליטו.
<שירה ברנד: אני לא אומרת שאנחנו מפרסמים את ההנחיות המרחביות מראש.
<שירה ברנד: אין לנו דרישה כזאת לפרסום מראש.
מירי רגב: אז איך תשמעו את הציבור?
<שירה ברנד: בוא נעשה סדר.
<שירה ברנד: היום אף אחד לא יודע מהן ההנחיות המרחביות, כי הן לשיקול דעתו הבלעדי ורצונו של מהנדס הוועדה.
<שירה ברנד: אז אנחנו כבר פותחים את זה ומשתפים את נבחרי הציבור שמייצגים את הציבור בתוך הוועדה המקומית.
דוד ביטן: אבל היום מכניסים את זה במפרט כחלק מהתב"ע.
דוד ביטן: יש מחייב ויש לא מחייב.
<שירה ברנד: אם זה חלק מהתב"ע, אין בעיה.
דוד ביטן: היום יש המון הנחיות מרחביות שהן חלק מהתב"ע.
<שירה ברנד: מה שנמצא בתב"ע, נמצא בתב"ע, זה לא קשור.
מירי רגב: אז זה נראה לך נכון?
דוד ביטן: זה טוב שתהיה גם אפשרות - - -
<שמואל מרדכי קסלר: אז על מה את מדברת?
<שמואל מרדכי קסלר: איזה תב"עות?
<שמואל מרדכי קסלר: כל התב"עות הן כאלה.
דוד ביטן: אפשר שיהיה, אין בעיה.
<שירה ברנד: סליחה, יש הרבה מאוד תוכניות שלא כתבו את זה מראש.
מירי רגב: שכן יהיה פרסום?
דוד ביטן: בדרך כלל כשזה חלק מהתב"ע יש את הפרסום.
מירי רגב: אשקול את זה, כרגע אני עומדת בעמדתנו.
<שירה ברנד: אני רק רוצה להבהיר.
<שירה ברנד: אם הנחיה מרחבית היא חלק מהתב"ע, אין בעיה.
דוד ביטן: לא, אמרתם שהיום הרבה מאוד - - -
<תומר רוזנר: לא בתב"ע.
<שירה ברנד: יש הרבה מאוד דברים שהם לא בתב"ע, ואתה מגלה אותם רק כשהגעת לתיאום עם מהנדס הוועדה המקומית.
<שירה ברנד: את זה אנחנו מבקשים להעביר אחר כך.
מירי רגב: קדימה, שירי.
<שירה ברנד: לגבי פרסום הנחיות מרחביות, אנחנו לא רואים צורך בתוספת שנדרשתם פה להוסיף, מכיוון שאם הוועדה המקומית אינה רוצה שההנחיות המרחביות יהיו בתוקף אז היא לא תפרסם אותן.
<תומר רוזנר: אבל היא רוצה שהציבור ייערך.
<תומר רוזנר: היא רוצה להגיד עכשיו: מעוד חצי שנה - - -
<שירה ברנד: אז אין בעיה.
<שירה ברנד: היא יכולה להודיע את זה, אבל הפרסום של ההנחיה המרחבית - - -
<תומר רוזנר: איפה הציבור יראה את זה?
<שירה ברנד: כהודעה בעיתון.
<תומר רוזנר: מה היא תודיע?
<שירה ברנד: ניתן לסור ולפנות ולראות את ההנחיות המרחביות שייכנסו לתוקפן.
<תומר רוזנר: נו, אז למה שלא תפרסם?
מירי רגב: תפרסמו את זה.
מירי רגב: מה זה מפריע לכם לפרסם?
דוד ביטן: באתר האינטרנט של הוועדה.
מירי רגב: בסוף זה בא כדי לעזור לציבור, אז אתם לא רוצים לפרסם את זה?
<תומר רוזנר: כן, אני לא מבין מה הבעיה.
מירי רגב: בסוף תפרסמו את זה ב"הצופה".
מירי רגב: מי רואה את עיתון "הצופה"?
דוד ביטן: מה אנחנו צריכים להחביא פה?
<שירה ברנד: לא, ההנחיות המרחביות חייבות להיות מפורסמות.
<תומר רוזנר: אז מה הבעיה שהם יגידו שתחילתן של הנחיות אלה בעוד חצי שנה?
<תומר רוזנר: מה הבעיה?
<שירה ברנד: כיוון שאנחנו לא נדע את זה.
<תומר רוזנר: מה זאת אומרת לא נדע את זה?
<שירה ברנד: מכיוון שהחשש הוא דווקא הפוך, מאי ודאות.
<שירה ברנד: אתה מפרסם בעיתון – מה?
<שירה ברנד: שיש הנחיות מרחביות.
<תומר רוזנר: כמו שאני מפרסם כל תקנות שתחילתן לא ביום פרסומן: תחילתן של תקנות אלה בעוד שישה חודשים.
<תומר רוזנר: מה קרה?
מירי רגב: אין עם זה שום בעיה.
<שירה ברנד: אז זה אולי יש עוד מקום לשקול.
<שירה ברנד: אבל מה שאותי מטריד יותר זה שזה חייב להיות בתוקף לשלוש שנים.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שזה לא נכון, זה מחמיר מדי.
<שירה ברנד: אנחנו כן רוצים לאפשר לוועדה מקומית לשנות את ההנחיות המרחביות שלה.
<שירה ברנד: יכול להיות שייקבע הנחיות מרחביות לרחוב שלם, ואחרי שנה מתברר שזה רלוונטי רק לחלק אחר של הרחוב.
<שירה ברנד: כן צריך לאפשר לה גמישות בעניין הזה.
מירי רגב: אז תכניסו בנוסח שיכול להיות שינויים במקרים חריגים.
<שירה ברנד: אתם ניסיתם להגביל.
<שירה ברנד: אנחנו לא הגבלנו בלוחות זמנים.
<שירה ברנד: תאורטית יכולה להתקבל החלטה ואחרי שלושה חודשים יתברר שהיא טעות, וצריך לאפשר גמישות לשנות אותה.
<שמואל מרדכי קסלר: אז תתנו הנחיות חדשות.
מירי רגב: הבנתי את מה שאת אומרת.
מירי רגב: ניתן גמישות בנוסח, תסגרו גמישות.
מירי רגב: תעברי להתייחסות הבאה.
מירי רגב: כמה דיבורים על משפט אחד שאמרנו שאני מקבלת את זה?
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שהנוסח מאפשר גמישות.
<שמואל מרדכי קסלר: קודם היא אמרה שהם צריכים - - -
מירי רגב: לא, לא נתתי לך זכות דיבור.
<דני מורן: זה אי ודאות.
<דני מורן: עיקרון אי ודאות.
<שירה ברנד: הוצע תיקון שעל הבקשה להיתר יחולו ההנחיות המרחביות בתוקף במועד הגשת בקשת המידע.
<שירה ברנד: אני מבקשת לבדוק את זה.
<שירה ברנד: אנחנו לא פוסלים את זה על הסף, אבל אני רוצה לבדוק את זה.
<תומר רוזנר: זה מה שאמרת בפתח הדברים היום.
<שירה ברנד: יש שם עוד הערות?
<שירה ברנד: זהו, זה הסעיף האחרון.
מירי רגב: רגע, זה הסעיף האחרון?
<שירה ברנד: כן, עכשיו סעיף 42.
מירי רגב: הפסקה עד השעה 14:00, ואז עוברים על 47-42.
<איריס האן: שתי הערות של המשרד להגנת הסביבה.
<איריס האן: יש כאן שני נושאים שלא עלו בנוסח של הממשלה ואני מבקשת להתייחס אליהם בקצרה.
<איריס האן: הנקודה הראשונה היא הנושא של תוצאות אי מסירת מידע במועדים.
<שירה ברנד: אמרנו שאנחנו מתנגדים.
<איריס האן: נכון.
<איריס האן: אז אני רוצה להסביר שגם מבחינה סביבתית יש כאן בעיה.
מירי רגב: אתם תומכים בהצעה של הממשלה?
<איריס האן: אנחנו תומכים.
מירי רגב: אז אל תסבירי את הצעת הממשלה.
מירי רגב: רק אם יש לך התנגדות להצעת הממשלה.
מירי רגב: לנוסח שלנו היא מתנגדת, אוקיי.
<איריס האן: לשלכם.
מירי רגב: אוקיי, אז הממשלה כבר מייצגת אתכם.
<איריס האן: לא, אני רוצה לומר שיש לזה מבחינה סביבתית השלכות משמעותיות, מכיוון שלמעשה, וזה קשור גם לסעיף (ג1) שאמרנו שנדבר עליו בנפרד, היום תנאים סביבתיים רבים נקבעים במסגרת מתן ההיתר.
<איריס האן: לפי ההצעה זה עובר לשלב מסירת המידע.
<תומר רוזנר: אני לא יודע על מה היא מדברת.
<אפרת דון יחיא: תוצאות מסירת מידע.
<תומר רוזנר: על תוצאות מסירת מידע, הממשלה לא יודעת מה היא רוצה.
<איריס האן: אני אסביר במשפט.
<איריס האן: היום חלק גדול מהתנאים הסביבתיים נקבעים במסגרת - - -
מירי רגב: הבנתי את מה שאת אומרת, כרגע אני מקבלת את עמדת הממשלה.
<איריס האן: אוקיי.
<איריס האן: מצוין.
<איריס האן: והנקודה השנייה היא (ג1).
<איריס האן: הממשלה הסכימה לתיקון שהצעתם למעט הנושא של הערות הציבור.
<איריס האן: אני רוצה לומר שבעניין הזה חלק מהתנאים שנקבעים הם כתוצאה מהתנגדויות של ציבור.
<איריס האן: ולכן כתוצאה מהתנגדויות של ציבור נקבעים כל מיני תנאים לתוך התוכנית.
<איריס האן: ברגע שמאפשרים לרשות הרישוי או בשלב הרישוי להוריד את התנאים האלה, פגענו במשהו - - -
<שירה ברנד: זה רק ועדה מחוזית מוסמכת לעשות.
<איריס האן: עדיין.
<שירה ברנד: זאת הצעת הממשלה.
<איריס האן: לכן אנחנו תומכים בעניין הזה בהצעת הוועדה.
<עודד גבולי: אני לא יכול להיות ב-14:00, אני רוצה 20 שניות להגיד משהו.
מירי רגב: אז קדימה, 20 שניות, כי אני רוצה להוציא את האנשים להפסקה.
<עודד גבולי: 20 שניות.
<עודד גבולי: אתם הולכים לדון על הרעיון של להביא היתרים לוועדת הערר או לוועדה המחוזית.
<עודד גבולי: שיהיה ברור, אם אתם מעבירים את ההיתרים, שוועדת הערר תעשה פיקוח על הבנייה, תוציא טופס 4 ותעודת גמר וגם שתיחקר במשטרה, זו תהיה בעיה.
<עודד גבולי: שהנקודה הזאת תהיה ברורה.
מירי רגב: אבל אנחנו לא מוציאים את זה.
דוד ביטן: דיברנו על זה בישיבה הקודמת.
מירי רגב: תודה, לכו לאכול וניפגש פה ב-14:00.
<(הישיבה נפסקה בשעה 13: (בשל תקלה חסרות מספר דקות תמלול)
<תמר מגדל: אנחנו חושבים שלא נדרש שוב אישור של הוועדה המקומית לתחילת ביצוע העבודות.
מירי רגב: נתן מאיר בבקשה.
<נתן מאיר: אני מצטרף להערות האלה.
<נתן מאיר: בואו נחשוב רגע על היער ולא על העצים.
<נתן מאיר: כולנו רוצים לייעל ומשקיעים הרבה מאמצים איך לייעל ולקצר.
<נתן מאיר: המצב היום, עם כל המערכת המסורבלת, שכשיש לך היתר בנייה, אתה מתחיל לבנות.
<נתן מאיר: זו המשוכה שחיכית לעבור.
מירי רגב: אז אם אף אחד לא רוצה את זה, מי רוצה את זה?
<נתן מאיר: תחת הכותרת של "ייעול", לבקש מסמך נוסף, זה נשמע כיוון לא נכון.
<נתן מאיר: ההסבר שנותנים לזה לא משכנע.
<נתן מאיר: באים ואומרים, רק כשיש לך היתר, עכשיו תמנה את הקבלן הרשום לביצוע העבודה.
<נתן מאיר: זה לא נכון ולא הולך ככה.
<נתן מאיר: כשמסתמן ההיתר באופק, ולפעמים גם הרבה לפני זה, אתה כבר בוחר את הצוות שיבצע את העבודה.
<נתן מאיר: לכן, אין כאן תקלה ואין כאן בעיה.
<נתן מאיר: מבקש ההיתר מעוניין יותר מכל אחד אחר להקים את הצוות המקצועי.
<נתן מאיר: לכן אני מצטרף להערות.
<נתן מאיר: הערה שנייה, שגם אותה אמרתי כבר, הנושא של הסמכת ועדת ערר להוציא היתר למבקש.
<נתן מאיר: לא אחזור על זה, כי אמרתי את זה כבר בישיבות קודמות, זה רעיון לא ישים מבחינה לוגיסטית.
<נתן מאיר: חוץ מפגיעה מיותרת בשלטון המקומי, אבל הכבוד היינו מוותרים, זה פשוט לא ישים מבחינה לוגיסטית.
מירי רגב: דני מורן בבקשה.
<דני מורן: יש לי מספר הערות: לסעיף 151, אני מבין שהוועדה קבלה את ההערות שלנו, פחות או יותר, כי יש את זה בנוסח.
<דני מורן: עמדת הוועדה מתאימה למה שאמרנו.
<דני מורן: הערה קטנה כללית בנושא הזה, בסעיף 151(ו) יש אזכור של שטחים כוללים.
<דני מורן: החוק היום לא מדבר על שטחים כוללים, מדבר על שטחי שירות ושטחים עיקריים.
<דני מורן: אנחנו חושבים שחשוב שזה ימשיך, לא אפרט עכשיו למה כי אין זמן לזה.
<דני מורן: חשוב שזה ימשיך, אחרת אם יש שטחים כוללים, לא יהיו שטחי ציבור.
<דני מורן: שטחי שירות הם שטחי ציבור.
<דני מורן: בכל מקום שכתוב "שטחים כוללים", זה לא מתאים למה שכתוב בחוק.
<דני מורן: בסעיף 43, שמדבר על סעיף 152 בחוק העיקרי, אנחנו חושבים שוועדת ערר, לפי מה שכתוב פה, לא יכולה להתעסק בהיתרים, בזה אני תומך במהנדס העיר תל-אביב.
<דני מורן: נראה לנו שנכון הוא שוועדת ערר תורה לוועדה המקומית, שבתוך 15 יום תוציא היתר.
<דני מורן: סעיף 44, שמדבר על סעיף 157 לחוק העיקרי, מאפשר לרשות הרישוי, שלא לתת החלטה ובכך לראות את זה כסירוב.
<דני מורן: זה סותר את מה שאנחנו מתכוונים פה.
<דני מורן: צריך לתת החלטה של סירוב ולא לראות סירוב באי מתן החלטה.
<דני מורן: בסעיף 46 של התיקון, שדן בסעיף 157ג, אנחנו טוענים שבקרת הביצוע, יכולה שתעשה גם כבקרה על ידי מנהל פרויקט, שייקבע ויירשם בוועדה המקומית כאחראי ראשי לביצוע מבנה וגם יקבל עליו את האחריות.
<דני מורן: חשוב לנו שמישהו יקבל עליו את האחריות לנושא הביצוע.
<דני מורן: כי עורך הבקשה בדרך כלל לא נמצא שם כל הזמן.
<דני מורן: חשוב שהבקרה תעשה על ידי מנהל פרויקט, שייקבע בוועדה המקומית ויהיה אחראי על הביצוע.
<תומר רוזנר: אתה מדבר על מנהל הפרויקט מטעם הקבלן?
<דני מורן: הרעיון של להגיש תכניות במכון הבקרה, שמושלמות לפני שיוצאים לשטח, אני מאד רוצה לראות את זה.
<דני מורן: 30 שנה אני במקצוע, לא ראיתי את זה מעולם.
<דני מורן: אני לא מדבר על תכניות ארכיטקטורות, הם ראשונות, קונסטרוקציות ואחרות, כשאני אראה את זה, זה אחרית הימים.
<דני מורן: יהיה עיכוב גדול בבנייה, בנושא של בקרת הביצוע של מכון הבקרה.
מירי רגב: אורית קיטה-דרור מחברת חשמל.
<אורית קיטה-דרור: הערה לסעיף 42, שמתייחס לסעיף 151 לחוק העיקרי.
<אורית קיטה-דרור: רצינו לבקש, בהתייחס למתקני תשתית זמניים.
<אורית קיטה-דרור: יש לנו לעיתים מצבים, בהם אנחנו מקדמים תכנית, בעיקר בתחנות משנה בתחנות מיתוג, למשל במקרים שמקימים מפעל תעשייה, אפילו לא בתכנית, אלא מוציאים היתר וצריך לעשות את פעולת ההשנעה.
<אורית קיטה-דרור: או לשכונת מגורים חדשה, או במקרה של שבר או תקלה.
<אורית קיטה-דרור: אז, לעיתים אנחנו נדרשים לפתרון של גישור, פתרון ביניים לתשתית הזו.
<אורית קיטה-דרור: רצינו לבקש שתותר הקמת תחנה זמנית כזו עד לאישור התכנית.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו מבקשים שזו לא תהיה סטייה ניכרת להתיר שטחי בנייה, או אחוזי בנייה לצורך תשתית זמנית במקרים כאלה שנדרש גישור.
<אורית קיטה-דרור: אני מצטרפת להערה שמתייחסת ל-157ב, לגבי אישור תחילת עבודה.
<אורית קיטה-דרור: נאמר כבר לפני ולא אחזור על זה, זה מיותר לחלוטין.
<אורית קיטה-דרור: ברגע שיש היתר, אין שום צורך באישור נוסף, באנו לייעל ולקצר ולא להאריך.
<אורית קיטה-דרור: זה יוצר עוד בירוקרטיה.
<אורית קיטה-דרור: לגבי 157ג, הנוסח המקורי, שהוצע על ידי משרד הפנים, ששר הפנים רשאי לקבוע חובת בקרת ביצוע, נהפך על ידי הוועדה לחובה קטגורית, שבכל מקרה ומקרה יש בקרת ביצוע של מכון בקרה.
<אורית קיטה-דרור: זה עלול לייקר מאד את הליך הבנייה, יכול לייצר עוד בירוקרטיה ואני חושבת שזה מיותר, לא צריך בכל מקרה ומקרה.
מירי רגב: טלי בבקשה.
<טלי ענבר גולן: אני חוזרת על ההתנגדות שלנו לסעיף 157ב, אני רק רוצה להדגיש, שלא נתקלנו בשום תקלה שקורית עקב כך שאין חובה בחקיקה ראשית להודיע על תחילת ביצוע, יש היום את תקנה 1601 לתקנות היתר בנייה תנאיו ואגרות.
<טלי ענבר גולן: אם חושבים שיכולה להיווצר איזושהי תקלה והכוונה לפרטים טכניים, אפשר לתקן את התקנה.
<טלי ענבר גולן: לא חייבים להטיל עלינו עוד מנגנון במסגרת חקיקה ראשית, כי ההליכים האלה, נכון להיום עובדים.
<טלי ענבר גולן: אכן, בפרויקטים גדולים בשלב של התכנון המפורט, כבר יודעים מי הקבלן ומי כל הגורמים הרלוונטיים.
<טלי ענבר גולן: בדרך כלל זה מתואם.
מירי רגב: שחר פוני, בבקשה.
<שחר פוני: אין לנו הערות לסעיפים האלה.
מירי רגב: מרדכי בבקשה, אחריו דוד ביטן.
<שמואל מרדכי קסלר: אתחיל בנושא של בקרת הביצוע על ידי מכון בקרה, לא הבנתי איך זה יעבוד בפועל.
<שמואל מרדכי קסלר: אם יש לי 100 דירות שאני בונה עכשיו, האם בקרת הביצוע יבואו לבדוק כל תקרה וכל קיר?
<שמואל מרדכי קסלר: אני מסכים שצריכה להיות בקרה על הביצוע, אבל זה צריך להיות על ידי בן אדם שנמצא בשטח ולא נראה לי שמכון בקרה יהיה בשטח.
<שמואל מרדכי קסלר: אם הוא יהיה בשטח, העלויות של הבנייה עולות וההגעה לדיור בר השגה, לא נראה לי שיהיה.
<שמואל מרדכי קסלר: לגבי מכוני התוכן, אני חושב שצריך להיות בפרויקטים של בניינים חדשים, שמגישים אותם לבנייה, אז צריך להיות מכון תוכן, אבל זה צריך להיות לפני שהתכנית מוגשת.
<שמואל מרדכי קסלר: ממילא, כשעושים בניין, יש יועצים, יושבים ומתאמים תכניות.
<שמואל מרדכי קסלר: נראה לי שזו בדיקה כפולה, עם עלות נוספת על הבנייה.
<שמואל מרדכי קסלר: לגבי תוספות של בנייה, כשאת מדברת על תוספת שבן אדם מקבל, 24 מטר, האם יצטרך לעבור את כל מכון התוכן, כשאני מתאר שהם לא ייקחו 1.8% מעלות הבנייה, כי המנגנון עולה יותר יקר.
<שמואל מרדכי קסלר: לא מוגדר מספיק למה צריך מכון תוכן ולמה לא.
דוד ביטן: הנושא של פיקוח על הבנייה זה רעיון נחמד רק שאין מי שיממן אותו.
דוד ביטן: בדרך כלל הפיקוח זה בין 2% ל-4%.
דוד ביטן: אם רוצים לעשות את זה, צריך להגיד מי יממן את זה, הרי ברור שזה יעלה את מחיר הדירה.
דוד ביטן: גם מי יממן את העיריות, שהולכות לשים את הפיקוח הזה.
דוד ביטן: דבר שני, זה מעביר את האחריות מהיזם והקבלן והקונסטרוקטור, אלינו.
דוד ביטן: למשל כמו במקרה שקרה בחדרה ודברים מהסוג הזה.
דוד ביטן: צריך לשים את זה על השולחן.
דוד ביטן: דבר נוסף, הנושא של אישור תחילת בנייה, היום זה עובד יפה מאד ברוב העיריות.
דוד ביטן: בדרך כלל מכניסים את זה לתוך התנאים להיתר, שהם חייבים להראות תכנית מאושרת וחייבים להביא קבלן רשום וכו', ואז זה בא כתנאי.
דוד ביטן: אם הם לא עושים את זה, גם אחרי שהם מקבלים את ההיתר, אנחנו מוציאים להם צו הפסקת עבודה.
דוד ביטן: אז למה צריך להכניס את זה לתהליך שעובד יפה מאד, זה רק יכול לקלקל.
מירי רגב: נשמע את זה אחר כך מהממשלה, קודם היועץ המשפטי של הוועדה, להערות שלנו.
<תומר רוזנר: אני כבר אומר, שהנושא של אישור תחילת ביצוע, נראה גם לנו לא במקומו וצריך להותיר את המצב כמות שהוא.
מירי רגב: אם כבר יש משהו שעובד טוב.
<שירה ברנד: לצערנו זה לא עובד טוב.
מירי רגב: נשמע אתכם אחר כך.
<תומר רוזנר: הטענה, שכאילו התניית תחילת הביצוע באישור שונה מהתניית תחילת הביצוע בהודעה, בגלל שזה קבוע בתקנות וזה קבוע בחוק, בשני המקרים הפרת ההוראה היא אותה הפרה, אין הוראה אחרת בפרק הפלילי, שמאפשרת סנקציה שונה על אי קבלת אישור לתחילת ביצוע לעומת אי מתן הודעה.
<תומר רוזנר: בשני המקרים מבוצעת אותה עבירה.
<תומר רוזנר: אני שומע שגם השלטון המקומי לא מעוניין בזה.
<תומר רוזנר: המצב הקיים הוא שצריך למסור הודעה על כל תחילת עבודה ואני חושב שההערות של גופי התשתית בעניין הזה, שזה סבב נוסף ומיותר הן במקומן.
<תומר רוזנר: מה גם, שבהצעה הממשלתית לא נקבע שום קריטריון, לא של לוח זמנים, לא של תנאים, אנחנו מקפידים הקפדה חמורה על מה מותר לקבוע בהיתר ומה אסור לקבוע בהיתר ומתי צריך להגיש את ההיתר והנה אין מועדים, אין תנאים ואפשר לעשות מה שרוצים.
<תומר רוזנר: אני חושב שזה מיותר ולא נכון, ואם רוצים לתקן את החוק ולדרוש שזה יהיה דווקא בחקיקה ראשית, למרות שזה לא הכרחי, אז צריך לקבוע שנדרשת רק מסירת הודעה ואולי לאפשר לרשות המקומית, אם יש צורך בכך, תגידו לי נציגי השלטון המקומי, שאם מודיעים על מועד תחילת ביצוע וזה מתנגד עם פעילות מסוימת שלה רשות המקומית, שתוכל להגיד שאפשר לדחות את התחלת הביצוע בכמה ימים, כי יש בעיה כזו או אחרת.
<קריאה: זה בא על מקומו מכיוון שכל הדברים האלה נעשים כבר בתהליכים בתיאום הנדסי, שזה חובה.
<קריאה: אי אפשר לפספס את זה.
<תומר רוזנר: זה לעניין הביצוע.
<תומר רוזנר: בסעיף 151 שעניינו סטייה ניכרת, אנחנו מבקשים להוסיף סעיף, שבעצם היה ברפורמה של 2010 ועניינו עניין חברתי, הוא מאפשר להרחיב דירות קטנות במידה מסוימת, גם ללא צורך בתכנית, אלא רק בקשה להקלה.
<תומר רוזנר: זה מיועד לאפשר לאנשים להרחיב את דירותיהם בצורה יחסית פשוטה וקלה, אני אבקש מרוני להקריא את הסעיף שאנחנו מציעים.
<רוני טיסר-זלוטניק: "(ב2) על אף האמור בסעיף קטן (ב), תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה לשם הרחבת שטחה של דירת מגורים, שנבנתה לפי היתר שניתן לפני י"ז בטבת התשס"ב (1 בינואר 2002), לא תחשב סטייה ניכרת, ובלבד שתוספת השטח לא תשמש אלא לשם הרחבת הדירה האמורה, ובשטח שלא יעלה על אחד מאלה: בדירה ששטחה הכולל אינו עולה על 70 מטרים רבועים – 15 מטרים רבועים.
<רוני טיסר-זלוטניק: בדירה ששטחה הכולל עולל על 70 מטרים רבועים – 15% משטח הדירה או 25 מטרים רבועים, לפי הנמוך.
<רוני טיסר-זלוטניק: "
<תומר רוזנר: המשמעות היא שמי שמבקש לעשות את זה לא יצטרך להכין - - - ולרוץ לוועדה המקומית בשביל לעשות את זה, אלא יוכל ללכת בדרך של הקלה ויוכל לבקש את זה ואם הוועדה המקומית תמצא לנכון שזה לא פוגע יותר מידי בסביבה, היא תאשר את זה.
<תומר רוזנר: בקשה נוספת שאנחנו מבקשים, בעקבות העובדה שהממשלה מבקשת לקבוע דווקא בחקיקה ראשית, שהעברת שטחים מיתרת הקרקע מעל פני קרקע תחשב סטייה ניכרת, למרות שהייתי סבור שאפשר היה לקבוע את זה בתקנות.
מירי רגב: עוד תקנות?
<תומר רוזנר: התקנות כבר קיימות.
<תומר רוזנר: אנחנו נגיש, לבקשת יושבת ראש הוועדה, לדיון הבא, רשימה של סדרת התקנות, שהממשלה תצטרך להגיש.
<תומר רוזנר: ההצעה שלנו היא להבהיר, שמכיוון שאנחנו מוסיפים סמכויות לוועדות המקומיות, להבטיח שהדברים האלה ימומשו, שאם בתכנית מוסיפים שטחים בשביל מימוש יעדים ציבוריים לא יהיה אפשר לשנות את זה אחר כך בבקשה להקלה.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, אם הוספנו שטח לשם כך, למשל שיוסיף דיור בר השגה, לא יגידו אחר כך שמוסיפים את השטח אבל מוותרים על התנאי של דיור בר השגה.
<תומר רוזנר: להבהיר את זה שהדבר הזה לא יוכל להיעשות.
<תומר רוזנר: אני אבקש מרוני להקריא את הסעיף.
<רוני טיסר-זלוטניק: "אחרי סעיף קטן (ה) יבוא:" התיקון של סעיף קטן (ו), קיים בנוסח שמונח לפניכם, אז רק אחרי המילים "לפי סעיף" יתווסף" 62א(א)(15) או" ואחריו : (ז) שינוי מהוראות תכנית בנוגע לשטחי חניון ציבורי שהוגדלו בתכנית שאושרה לפי סעיף 62א(א1)(6).
<רוני טיסר-זלוטניק: (ח) שינוי מהוראות תכנית שמטרתן להבטיח מימוש של יעדים ציבוריים כאמור בסעיפים 62א(א1)(11) – ייחשבו כסטייה ניכרת לפי סעיף זה.
<רוני טיסר-זלוטניק: (ט) שינוי מהוראות תכנית שמטרתן להבטיח הקמתן של יחידות דיור בהישג יד או שימוש בהן למטרה זו או הגדלת שטחה של יחידת דיור קטנה במגרש המיועד לדיור בהישג יד ייחשבו כסטייה ניכרת לעניין סעיף זה.
<תומר רוזנר: אלה ההערות שלנו לסעיף 151.
<תומר רוזנר: הם נועדו להבטיח, שמה שהמחוקק רוצה להבטיח במסגרת ההסמכה של הוועדות המקומיות, אכן יתבצע.
<תומר רוזנר: לסעיף 152, סעיף הערר.
<תומר רוזנר: ההערה הראשונה שלנו לסעיף הערר, לא ארחיב את הדיבור עליה כאן, אלא בדיון הבא, שנדון במכוני הבקרה.
<תומר רוזנר: זו אחת הבעיות הגדולות שיש לנו עם הכנסת מכוני הבקרה לתמונה.
<תומר רוזנר: אומר רק שלא בררו מה קורה אם מכון הבקרה מודיע שהבקשה לא תואמת כביכול את תקן הבנייה, או שיש תנאים.
<תומר רוזנר: מה עושה מגיש הבקשה, אם הוא יכול לערור או לא יכול לערור, מי המשיב בבקשה הזו.
<תומר רוזנר: אם הוא יכול לערור, מי יהיה המשיב שלו בערר הזה .
<תומר רוזנר: אם הוא יכול להגיש ערר והוועדה המקומית היא המשיבה שלו, זה קצת מוזר, כי היא לא צד בכלל לעניין.
<תומר רוזנר: אבל נרחיב את הדיבור בעניין הזה בשבוע הבא, כשנדון במכוני הבקרה, כי זה קשור לשם.
<תומר רוזנר: מוצע כאן לאפשר לעגן בחקיקה ראשית את האפשרות להגיש ערר על תהליך התנגדות שכיום מוגדר בתקנות ועניינו חתימת בעלי הקרקע, כפי ששמענו בחלק הקודם של הדיון.
<תומר רוזנר: ברגיל נדרשת חתימה של כל בעלי הקרקע לבקשה להיתר ואם הם לא חותמים, אז מעבירים להם את הבקשה והם יכולים להתנגד ורשות הרישוי שומעת את ההתנגדות ומחליטה בה.
<תומר רוזנר: אמנם בפסיקה אכן נקבע שאפשר לערור על החלטה זו לפי סעיף 152 לחוק, למרות שזה לא נאמר בו.
<תומר רוזנר: כאן מבקשים לעגן את זה ואנחנו חושבים, שזה לא תקין, שהזכות העיקרית, שהיא הזכות להתנגד בפני רשות הרישוי, מה שקרוי התנגדות בעלי קרקע, לא מוגדרת בחוק.
<תומר רוזנר: בעוד הערר על אותה התנגדות מוגדר בחוק.