GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: כתוב כך: "לא יחליט יושב-ראש הוועדה המקומית על הפקדת תכנית אלא אם כן מהנדס הוועדה המליץ על ההפקדה שלה".
דוד ביטן: נותנים פה זכות וטו למהנדס הוועדה.
דוד ביטן: בשביל מה צריך פה יושב-ראש בכלל?
דוד ביטן: שהוא יחליט ויפקיד בעצמו.
דוד ביטן: רק אם הוא מעוניין בהפקדה, אני רשאי להחליט שאני מפקיד?
דוד ביטן: שהוא יחליט על הפקדה לבד.
יעקב אשר: למה שלא תעשו כמו רשות רישוי שמתנהלת עם פרוטוקולים, שמתנהלת בצורה כזאת, לא בצורה שפעם אחת מהנדס העיר לבד, פעם שנייה היושב-ראש לבד, כאילו כל אחד באיזה חדר לחוד מחליט אם זה לא נקרא הפקדה, כן נקרא הפקדה?
יעקב אשר: חבר'ה, רוח הדברים טובה , חיובית, אבל זה משהו חדש.
יעקב אשר: שיעשו רשות רישוי.
<בינת שוורץ: קבענו סדרה של נושאים שאם תכנית מכילה אחד או יותר מהם – תכף אני אקריא מה הם - אין סיבה שיערכו שני דיונים.
<בינת שוורץ: בדרך כלל בכל תכנית יש פעם אחת דיון, מציגים את התכנית, חושבים אם היא מתאימה או לא מתאימה, ומחליטים אם להפקיד או לדחות.
<בינת שוורץ: אחרי שמחליטים להפקיד, הדיון השני הוא דיון למתן תוקף.
<בינת שוורץ: שומעים התנגדויות ומחליטים אם לתת מתן תוקף לתכנית או לדחות אותה.
<בינת שוורץ: בתכניות מהסוג הזה, שתכף אני אקריא מה הן, חשבנו שממש מוגזם לעשות לגביהן 2 דיונים.
<בינת שוורץ: מדוע?
<בינת שוורץ: משום שאין להן משמעות, למעט אנשים שגרים באותו מגרש או גובלים.
<בינת שוורץ: את אלה נשמע בהתנגדויות.
<בינת שוורץ: מספיק שיהיה דיון אחד בתכנית.
<בינת שוורץ: היא תופקד אם מהנדס העיר ויושב-ראש הוועדה המקומית מצאו שהיא בסדר, אבל הדיון האמיתי בוועדה יהיה כאשר שומעים את המתנגדים.
<בינת שוורץ: זה הרציונל.
<בינת שוורץ: איזה תכניות?
<בינת שוורץ: תכנית שעוסקת אך ורק בדברים האלה: קביעת קווי בניין או שינוי קווי בניין, עיצוב אדריכלי או בינוי.
יעקב אשר: מה זה בינוי?
<קארין טלמור: שינוי של הוראות.
<בינת שוורץ: זו לא תוספת זכויות בנייה או משהו, זה רק - -
יעקב אשר: שינוי לתכנית הבינוי המקורית.
<בינת שוורץ: כן, שינוי בתכנית הבינוי ככל שהיא הייתה מחויבת.
<בינת שוורץ: קביעת גודל שטח מגרש - -
<תומר רוזנר: מגרש מינימאלי.
<בינת שוורץ: שטח מגרש מינימאלי.
<בינת שוורץ: כל מה שניתן לעשות בהקלה אפשר לעשות גם בתכנית.
<בינת שוורץ: בדרך כלל מחברים משהו כזה בעוד משהו.
<בינת שוורץ: מדובר גם בהרחבת שטח יחידת דיור עד 140 מטר ובתוספת של שטחי שירות.
<אפרת דו-יחיא: תת קרקעיים.
דוד ביטן: רק אם המהנדס יגיד, זה מה שאפשר יהיה לעשות?
מירי רגב: היא אומרת שהם ידונו בזה בוועדה.
דוד ביטן: אם אין חוות דעת שלו אין דיון.
דוד ביטן: זה מה שכתוב פה.
דוד ביטן: רק אם הוא ימליץ יהיה אפשר.
דוד ביטן: אם לא - - עוד לא התייחסתי להערה הזאת.
דוד ביטן: ביחס להערה הזאת חשבנו שהמינימום זה ששני אנשים יחליטו לגבי כל תכנית.
דוד ביטן: צדקה חברת הכנסת זנדברג וחבר הכנסת יעקב אשר שלא ראוי שבן אדם אחד יעשה את זה.
דוד ביטן: מהנדס העיר לא חבר בוועדה, לכן קבענו כאילו ועדת 2.
דוד ביטן: בוועדת 2 אתה חייב ששניהם יסכימו כי אחרת אין לך רוב.
דוד ביטן: זה כאילו בוועדת 2, אבל אותו קול שני הוא אותו מהנדס העיר.
דוד ביטן: אם הוא אומר שהיא בסדר, היא עברה את כל הבחינות המקצועיות, אז אפשר להפקיד אותה.
<שאול אדם: אני רוצה לחזק את זה.
<שאול אדם: עיריות מבזבזות הרבה זמן על תכנית נקודתית.
<שאול אדם: פה נותנים סמכות - -
מירי רגב: זה נראה לי נכון, בעיקר עם ההתנגדויות שאחרי כך יבואו וישמעו את זה.
תמר זנדברג: גם בתכניות כאלו יש לפעמים אינטרס ציבורי.
תמר זנדברג: הדיון הוא בהתנגדות.
תמר זנדברג: בהתנגדות אתה חייב להיות בעל ענין.
תמר זנדברג: לא יכול להיות שלא יהיה חבר אופוזיציה בזמן - -
<יעל גויסקי: אני מייצגת פה את המועצה לשימור אתרים.
<יעל גויסקי: ההתייחסות היא לסעיף 6.
<יעל גויסקי: המטרה של הרכב ועדת הערר היא לשקף את מגוון השיקולים הרלוונטיים, כולל את השיקול של שימור אתרים.
<יעל גויסקי: המועצה לשימור אתרים מבקשת להוסיף אחרי המילים "יצורפו לוועדת הערר חברים אלה" את המילים "ובלבד שאחד מהם יהיה בקיא בתחום שימור אתרים היסטוריים", לכל הפחות בנושאים שעולה בהם הנושא של שימור אתרים.
<ניר אנגרט: יש לנו הערות לשני סעיפים.
<ניר אנגרט: הערה האחת היא לסעיף 31 לגבי פקיד היערות.
<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שהצעת הייעוץ המשפטי של הוועדה היא טובה יותר מאשר הנוסח המקורי.
<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שיש פה איזה שהוא עיקרון.
<ניר אנגרט: העיקרון אומר שבפני מוסד התכנון צריך לעמוד המידע הרלוונטי הטוב ביותר, העדכני כך שלא יהיו הפתעות בהמשך, כדי שהוא יוכל לקבל החלטות מושכלות.
<ניר אנגרט: זה מאוד מאוד לא טוב שמקבלים החלטה ובסוף הדרך כשמגיעים לשלב של ההיתר פתאום בא גוף שיש לו סמכות על פי כל דין – רשות ניקוז, פקיד היערות - מרים דגל ואומר: סליחה, אני לא נותן אישור.
<ניר אנגרט: זה רע מאוד למטרות שרוצים לקדם פה במסגרת התהליך הזה של זירוז הליכים.
<ניר אנגרט: זה רע מאוד מבחינת התוצאות, כי בשלב ההיתר כמעט ואי אפשר לשנות.
<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שטוב שזה יהיה בפני הוועדה.
<ניר אנגרט: בהקשר לסעיפים אחרים בחוק שאנחנו יושבים כאן ולומדים, יש סעיפים שמאפשרים לבצע פעולות מתוקף תכנית ללא היתרים, זאת אומרת שהתשובה של "אל תדאגו, בעצים יעסקו בשלב ההיתר" יש איתה בעיה.
<ניר אנגרט: מאוד חשוב שזה יהיה בפני מוסד תכנון.
<ניר אנגרט: לגבי סעיף 109.
<ניר אנגרט: סעיף 109 הוא סעיף בקרה.
<ניר אנגרט: שמחנו לקרוא בידיעון של מינהל התכנון שהופץ בשנת 2013 שהייתה התייעלות מאוד גדולה בעניין הזה ושבהרבה מאוד תכניות שבעבר היו תקועות לא נדרש אישור של השר.
<ניר אנגרט: הכל נהדר, אבל יש פה סעיף שאומר שאפשר לקבוע סוגי תכניות בסמכות ועדה מחוזית.
<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שכדאי לדקדק ולבוא ולהגיד "למעט תכניות החורגות מתכנית מתאר ארצית או מחוזית".
<ניר אנגרט: הנושא הזה הוא לא בהכרח עניין של שמירת טבע, הוא גם קשור לתשתיות.
<ניר אנגרט: במקרה לא שמו לב שעובר שם קו גז, קו דלק, עוברת שם תשתית אחרת חשובה כמו כביש.
<ניר אנגרט: שר הפנים הוא זה שמבצע את הביקורת.
<תומר רוזנר: התכנית בטלה.
<ניר אנגרט: מה זאת אומרת "התכנית בטלה"?
<תומר רוזנר: אם היא חורגת מהוראות של תכנית - -
<ניר אנגרט: אני קורא פרוטוקולים של ועדות מחוזיות.
<ניר אנגרט: אני רואה שבוועדה מחוזית דרום לדוגמה – אני יכול להביא פה לוועדה הרבה מאוד דוגמאות - הרבה מאוד תכניות רגע לפני שלבי האישור חוזרות לדיון נוסף בוועדה המחוזית בעקבות הערות מינהל התכנון, הערות השר, ומשנים את ההחלטות.
<ניר אנגרט: אני יכול להביא בפני הוועדה הרבה מאוד דוגמאות בעניין הזה.
<נתן מאיר: לא בשביל זה קיים סעיף 109.
<אלי בן-ארי: אני אתחיל מהסוף בגלל מה שניר אמר.
<אלי בן-ארי: הדרך הנכונה היא פשוט להוריד את הסעיף הזה.
<אלי בן-ארי: שר הפנים לא חייב להעביר ביקורת על תכנית.
<אלי בן-ארי: אין שום היגיון לבוא ולשדר למערכת שיש סוגי תכניות שחסינים מביקורת.
<אלי בן-ארי: אין שום היגיון בזה.
<אלי בן-ארי: הרעיון הוא שכל אחד ידע שיש מעקב מקצועי שיכול לפקח אם הוא יכול לעשות את זה.
<אלי בן-ארי: ההצעה הזאת היא לא נכונה, היה רצוי לרדת ממנה.
<אלי בן-ארי: זה גם לא מייעל שום דבר ביחס למצב הקיים.
<אלי בן-ארי: לגבי הסעיף של העצים.
<אלי בן-ארי: בהנחה שהצעת הוועדה תתקבל אין לנו מה להגיד.
<אלי בן-ארי: אני חושב שהמצב הקודם היה כזה שרק מראה כמה צריך לבחון בקפדנות את ההצעות שמועלות במסגרת הצעת החוק הזאת.
<אלי בן-ארי: זה עלול היה לגרום נזק מאוד גדול.
<אלי בן-ארי: סעיף 35 הוא סעיף שחברת הכנסת זנדברג דיברה עליו.
<אלי בן-ארי: בעניין הזה כל מילה בסלע.
<אלי בן-ארי: אני רק רוצה להביא זווית אחרת.
<אלי בן-ארי: אנחנו שנים אומרים שצריך לקחת את הליך התכנון ולעשות אותו מדורג בהתאם לסיטואציות.
<אלי בן-ארי: בתכנית פשוטה יותר יהיה הליך פשוט יותר.
<אלי בן-ארי: זה דבר נכון מעין כמוהו.
<אלי בן-ארי: דיברתי עם יושב-ראש ועדה מקומית מסוים על הסעיף הזה.
<אלי בן-ארי: הוא אמר לי שזה הדבר האחרון שהוא רוצה, שהדבר האחרון שהוא רוצה זה לשבת עם איזה שהוא יזם ולהגיד לו שהוא לבד יכול או לא יכול להכריע בתכנית שלו.
<אלי בן-ארי: זה פתח לניצול לרעה, זה פתח שאחרי זה יגידו, "הנה, הוא ישב איתו לבד, הוא היה חייב לו משהו".
<אלי בן-ארי: שימו שם 3 אנשים.
<אלי בן-ארי: מה הבעיה?
<אלי בן-ארי: אחד מהאופוזיציה, עוד אחד מהקואליציה, לא לבד.
<אלי בן-ארי: לא לבד זה הפיתול המוחלט של מנגנוני בקרה שמערכת התכנון אמורה לעבוד לפיהם.
<אלי בן-ארי: בנוסף לכל מה שחברת הכנסת זנדברג אמרה, ובצדק, גם השיקול הזה צריך לבוא בחשבון.
<אלי בן-ארי: זה יהיה יעיל באותה מידה.
<אלי בן-ארי: אז אפשר – מה שתומר הציע - להוסיף עוד עניין.
<אלי בן-ארי: זו רק ההתחלה.
<אלי בן-ארי: אם זה יהיה ניסוי שיצליח אפשר יהיה להוסיף עוד.
<אלי בן-ארי: אל תשימו את האדם לבד שם.
<אלי בן-ארי: גם רובם, לדעתי, לא ירצו את זה, במיוחד הטובים שבהם.
<אלי בן-ארי: לגבי הסעיף של הפרסום באינטרנט.
<אלי בן-ארי: זה עניין של ניסיון.
<אלי בן-ארי: גם היום יש חובה לפרסם תכניות באינטרנט.
<אלי בן-ארי: בפועל זה כמעט לא נעשה.
<אלי בן-ארי: אחת הסיבות היא שאין שום סנקציה, שאין שום הסדר למה שקורה.
<אלי בן-ארי: מה שהחוק קובע לא מקוים על ידי ועדות התכנון.
<אלי בן-ארי: כשיהיו הרבה יותר תכניות ברמה מקומית הדרך לדעת על התכנית אמורה לבוא דרך ההסדרים האלה.
<אלי בן-ארי: אנחנו מציעים לקבוע כמה דברים קטנים נוספים.
<אלי בן-ארי: הצענו אותם שם.
<אלי בן-ארי: הצענו לקבוע שחייבים להגיש כל מסמך במדיה שאפשר לפרסם.
<אלי בן-ארי: אנחנו יודעים שיש בעיות בוועדות מסוימות.
<אלי בן-ארי: צריך לקבוע את זה.
מירי רגב: נקבע את זה בתקנות.
<אלי בן-ארי: יכול להיות.
<אלי בן-ארי: זאת קביעה מאוד פשוטה.
<אלי בן-ארי: אפשר לקבוע כאן שחייבים להגיש לוועדה כל קובץ במדיה דיגיטלית.
<אלי בן-ארי: אם היזם יודע את זה הוא יעשה את זה.
<אלי בן-ארי: היום אנחנו יודעים שיש חובת פרסום והרבה פעמים זה לא נעשה.
<אלי בן-ארי: אם זה לא נעשה והאדם מבקש - - קודם כל, חובה לשלוח לו את זה בדואר.
<אלי בן-ארי: היום התוצאה שלא יודעים על זה בכלל.
<אלי בן-ארי: לגבי העניין של לקבוע שהוא יהיה אחראי, שזה מה שתומר הציע, אנחנו מסכימים.
<מיכאל טירר: רשות שדות התעופה ביקש ממני להביע חשש שמאוד דומה לחשש שהצבא הביע לגבי מסופי הגבול, מעברי הגבול ונמלי התעופה.
<מיכאל טירר: כל התכניות ומסמכי הבינוי וכו' יפורסמו ברבים.
<מיכאל טירר: זאת תהיה איזו שהיא פירצה.
<מיכאל טירר: במסגרת החשיבה שתיעשה לעניין ניסוח הסעיף, אני מבקש שבעניין הזה - -
מירי רגב: אני מקבלת ומבקשת שתתייחסו לזה בנוסח.
יעקב אשר: אני בעד קיצור הליכים ובעד נתינת סמכויות, אבל אני חושב שהגוף היחידני הזה בדברים האלה של קווי בניין ודברים מהסוג הזה יוצר פה משהו קצת בעייתי.
יעקב אשר: הפקדה היא בעצם האמירה של הוועדה שהדבר ראוי ונכון.
יעקב אשר: הוא ראוי ונכון ברמה עקרונית.
יעקב אשר: כמובן שזה תלוי בכל מקום ספציפי.
יעקב אשר: הייתי מסכים אפילו על ועדה מצומצמת כזאת או אחרת.
יעקב אשר: ברגע שזכות האפשרות להתבונן בדבר הזה היא רק בהתנגדויות, זה הופך את הדבר הזה ללא נכון וללא שוויוני.
יעקב אשר: אם יחליטו בנוגע לקווי בניין שרק באזור מסוים כי יושב-ראש הוועדה ומהנדס העיר יגידו שהם לא מתנגדים אבל הם חושבים שאפשר לעשות את זה בכל העיר - - לא יגידו לו לכתוב את זה בכל חוות הדעת שלו.
מירי רגב: צריך להוסיף פה עוד חבר או שניים.
יעקב אשר: אני לא חושב שהתקיעות נמצאות כאן.
דוד ביטן: על ועדת 2 - -
יעקב אשר: זה יותר גרוע.
יעקב אשר: יצא שכרו בהפסדו.
יעקב אשר: אני חושב שבוועדת משנה או בוועדה מצומצמת של ועדת משנה.
<נתן מאיר: זה רעיון טוב.
מירי רגב: אנחנו לוקחים משהו שרוצים למנף.
<נתן מאיר: כל הרעיון פה הוא יעילות עם דמוקרטיה ובקרה.
<נתן מאיר: צריך לוותר קצת ביסוד אחד כדי להשיג את השני.
<נתן מאיר: זאת הצעה טובה.
<נתן מאיר: אם יושב-ראש הוועדה מודיע מראש וחבר ועדה אחד אומר שהוא רוצה דיון בוועדה המשנה, זה יעבור לוועדת המשנה.
מירי רגב: כל אחד יוכל להגיד ועדת משנה.
<נתן מאיר: ההנחה היא שזאת תכנית מצומצמת.
דוד ביטן: לא אומרים.
דוד ביטן: הבעיה שאי אפשר - - אבל אם יאפשרו - -
מירי רגב: כל אחד יוכל לערער על זה.
מירי רגב: יהיה לך מצב שכל הזמן יהיה לך דיון - -
יעקב אשר: אולי הרעיון הוא לא לקרוא לזה בתכניות האלו הליך הפקדה רגיל, אלא שם אחר שמחייב פחות דיון.
יעקב אשר: הדיון חייב להיות.
יעקב אשר: צריכים להיות 2,3 אנשים בתוך דבר כזה.
יעקב אשר: אתם עושים קווי בניין, שטחי שירות.
יעקב אשר: זה יכול להפוך לדבר מאוד לא שוויוני כשעושים את זה במחשכים ורק צריך לבוא עם התנגדויות ספציפיות למקום הזה.
יעקב אשר: צריך למצוא דרך.
יעקב אשר: אני לא חושב שגם פה התקיעה.
יעקב אשר: לא פה נמצא הפקק.
מירי רגב: אני רוצה שלזה תמצאו פתרון.
דוד ביטן: תשקלו את זה, כי בוועדת 2 אין זכות ערר לחבר ועדה להגיש ערר על זה.
<תומר רוזנר: למה אתה חושב?
דוד ביטן: בוועדת 2 אין זכות ערר.
<תומר רוזנר: לא ברשות רישוי.
דוד ביטן: ברשות רישוי אין זכות ערר.
<תומר רוזנר: חד משמעית יש זכות ערר.
דוד ביטן: על זה?
<תומר רוזנר: רואים את ההחלטה של היושב-ראש בעקבות ההמלצה של המהנדס כהחלטה של הוועדה המקומית.
דוד ביטן: ואז יש זכות ערר?
דוד ביטן: אם יש זכות ערר אין בעיה.
מירי רגב: תכניסו שיש פה זכות ערר.
<תומר רוזנר: לא צריך להכניס.
דוד ביטן: לא הבנתי את זה ככה.
מירי רגב: שיהיה ברור שיש כאן זכות ערר.
<תומר רוזנר: למליאה.
דוד ביטן: שיהיה למליאה.
מירי רגב: לא משנה, רק שיהיה ברור שיש זכות ערר.
מירי רגב: זה פותר את הבעיה.
<נתן מאיר: רואים את זה כהחלטת ועדת המשנה.
מירי רגב: את ועדת הערר רואים כהחלטת ועדת משנה.
מירי רגב: אז יש זכות ערר למליאה.
יעקב אשר: זה לא ערר.
מירי רגב: דיון חוזר.
מירי רגב: אני רוצה שתהיה אופציה לדיון חוזר בעניין הזה למליאה.
דוד ביטן: אם זאת החלטת ועדת משנה, אז זה ערר למליאה.
דוד ביטן: מה זה דיון חוזר?
מירי רגב: ההצעה הזאת נכונה.
<נתן מאיר: יחולו הוראות סעיף 11(ד).
מירי רגב: ההצעה התקבלה בעקבות ההערות.
<רננה ירדני: אני מברכת על ההחלטה של השנייה הזאת, כיוון שזה היה סעיף בדברים שלנו.
<רננה ירדני: אנחנו מברכים על הפקדה של תכנית מצומצמת בצורה שאפשר דמוקרטית להביא את זה לדיון חוזר במקרה הצורך.
<רננה ירדני: אנחנו חושבים שזה מאוד יצמצם את העבודות המיותרות של הוועדה המקומית דה-היום.
<רננה ירדני: לגבי מסמך כלכלי חברתי.
<רננה ירדני: היום, כדי להגיש תכנית אנחנו חייבים לעמוד בהמון המון נושאים שמחייבים אותנו בתסקירים, בחוות דעת, כאלה שקבועים בחוק וכאלה שלא - תסקיר השפעה על הסביבה, בה"ט ואחרים.
<רננה ירדני: הנושא הכלכלי והחברתי מאוד חשוב.
<רננה ירדני: אבוי לנו אם נציגי הוועדה המקומית אינם קשובים לנושאים החברתים והכלכליים, לאו דווקא בגלל חקיקה של היום.
<רננה ירדני: אנחנו חושבים שחוות דעת כזאת יכולה רק לגרום לעוד עיוותים ולעוד עיכובים.
<רננה ירדני: זה לא שהנושא לא חשוב.
<רננה ירדני: הוא חשוב לכל אחד ואחת מאיתנו, אבל אין ספק שזה לא עומד באותה רמה מבחינת הצורך להיכנס מקצועית, כמו תסקיר השפעה על הסביבה כאשר מדברים על פרמטרים מדעיים.
<רננה ירדני: אנחנו מבקשים לשקול שוב, לא להסמיך כך שאפשר להוציא מסמך.
<רננה ירדני: כמובן שזה חייב להיות בשיקולי ועדה מקומית.
<רננה ירדני: אני משערת שכך היה עד היום.
<רננה ירדני: אם לא, אז צריך לחזק את זה לאו דווקא במסגרת של מסמך.
<רננה ירדני: הדבר הנוסף הוא לגבי הנושא של העצים.
<רננה ירדני: העצים יקרים גם לנו, אבל אני רוצה להפנות אתכם להחלטת קבינט הדיור מספר 371/7, מיום 3.6.2013, שבה נאמרו הדברים האלה: "לתקן את חוק התכנון והבנייה באופן שמוסדות התכנון ישקלו את הנושא של שמירת העצים הבוגרים ללא חובת התייעצות עם פקיד היערות.
<רננה ירדני: על אף האמור, שר הפנים, בהתייעצות עם שר החקלאות, יהיה רשאי לקבוע סוגי תכניות שלגביהן תחול החובה להתייעץ עם פקיד היערות, וזאת תוך 6 חודשים".
<רננה ירדני: בסעיף נוסף כתוב על כך שניתן לתקן תקנות על ידי שר הפנים.
מירי רגב: מה את רוצה, זאת ההצעה.
<רננה ירדני: הבקשה שלנו היא לעקוב אחר החלטת קבינט הדיור, לחזור לאותה כוונה.
<רננה ירדני: שמעתי את דבר היועץ המשפטי על כך שהוא לא קיבל דוגמאות שבהן היו עיכובים בגלל פקיד היערות.
<רננה ירדני: אנחנו מוכנים לספק את המידע הזה.
<רננה ירדני: לא פנו אלינו ספציפית, עד כמה שידוע לי.
<רננה ירדני: הנושא הזה בהחלט תורם לעיכובים של חודשים.
<רננה ירדני: לא שהנושא לא חשוב, אבל ראוי שיהיה בתקנות מה כן, לא רק שהכל כן.
<רננה ירדני: יש תכניות שבהן הדבר ראוי וחשוב.
<רננה ירדני: ברוב התכניות אנחנו חושבים שזה פשוט מעכב.
<רננה ירדני: הנושא הבא הוא הנושא של ועדת ערר.
<רננה ירדני: לגבי המנגנון של הוצאת היתר בנייה.
<רננה ירדני: כמהנדסת מספר ועדות מקומיות בעברי וכמתכננת מחוז אני חושבת שהנושא הזה יכול לגרום לבלגן לא נורמאלי, לכאוס שפשוט לא ידעו לאן לגשת, איך לגשת.
<רננה ירדני: ועדת ערר זאת לא ועדה שערוכה לנושא של הוצאת היתרים.
<רננה ירדני: נכון שכבר היום ישנם מצבים שבהם ועדה מקומית מקבלת חזרה כבומרנג מוועדת ערר החלטה כן להוציא היתר, למרות דעתה הקודמת.
<רננה ירדני: אם לא, צריך כאן להקפיד על משהו.
<רננה ירדני: זה בוודאי לא דרך להתחיל כל פעם בחקיקה מתקנת להקים ועדת על מקומית כזאת שאומרת שאם ועדה מקומית לא מסכימה זה חוזר לשלטון מרכזי.
<רננה ירדני: אנחנו עושים הפוך על הפוך בתקנה כאן.
<רננה ירדני: אנחנו בוועדה המרכזית הזאת, בוועדת הערר נחליט להוציא היתר.
<רננה ירדני: אני כבר לא מדברת על האדמיניסטרציה שקשורה בהקמת מערכת כזאת.
<שרון קרני כהן: בסעיף 6 להצעת החוק, לגבי הרכב ועדות ערר אנחנו חושבים שצריך לשפר את ההרכב בצורה אחרת ממה שמוצע.
<שרון קרני כהן: ההרכב הקיים היום מעצים את הדומיננטיות של השיח המשפטי בוועדות.
<שרון קרני כהן: כמו שכבר נאמר פה, ככל שיורחבו הסמכויות כך תהיה יותר חשיבות להחלטות של ועדת ערר.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שבמקביל לזה צריך לחזק את השיח התכנוני כך שהוא יהפוך להיות הדומיננטי.
<שרון קרני כהן: צריך לשים לצידו יועץ משפטי.
<שרון קרני כהן: ברור שהתפקיד של היועץ המשפטי חשוב, יש לו משמעות, אבל אנחנו לא חושבים שהוא צריך להיות בלב השיח אלא בצד.
<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים את ההרכב הבא לוועדות ערר: מתכנן המחוז במשרד הפנים או נציגו, אדריכל, מהנדס או מתכנן ערים לפי ההגדרה שבחוק, ונציג ציבור שימונה על ידי שר הפנים לפי ההגדרה הקיימת.
<שרון קרני כהן: לאלה שכבר קיימים אנחנו מציעים להוסיף: נציג השר להגנת הסביבה, נציג משרד התחבורה, נציג ארגונים חברתיים ונציג ארגוני הסביבה.
<שרון קרני כהן: כמו שאמרתי, צריך לשים יועץ משפטי לצידם.
<שרון קרני כהן: מינוי ועדת ערר בהרכב ייחודי בנושאים מסוימים נעשה כבר בתיקון 76, כך שאנחנו יודעים שזה אפשרי.
<שרון קרני כהן: שינויים נוספים שאנחנו מציעים בסעיף 6 להצעת החוק.
<שרון קרני כהן: בסעיף 12(ב) אנחנו מציעים למחוק את המילים "ועדה מקומית עצמאית מיוחדת" כך שזה יתייחס לכל הוועדות.
<שרון קרני כהן: לגבי שינוי הרכב ועדת ערר ומינוי יועץ משפטי, זה כמו מה שאמרתי עכשיו.
<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 31 להצעת החוק, לגבי חובת ההיוועצות עם פקיד היערות הדברים נאמרו.
<שרון קרני כהן: אני אוסיף שתי נקודות חשובות.
<שרון קרני כהן: יש לנו נטייה מאוד טבעית ומובנת לראות בעצים כנושא שהוא בעיקר נושא סביבתי, אבל זה נושא שהוא בהחלט גם נושא חברתי.
<שרון קרני כהן: כמו שאמרה חברת הכנסת זנדברג, רוב האוכלוסייה בישראל היא אוכלוסייה עירונית.
<שרון קרני כהן: רוב האוכלוסייה שסובלת מחוסר אקוטי בשטחים פתוחים ובשטחי ציבור היא אוכלוסייה עירונית.
<שרון קרני כהן: דווקא עבור האוכלוסייה הזאת חשוב לשמור על-מנת להבטיח איכות חיים.
<שרון קרני כהן: לעצים יש בפירוש קשר הדוק לאיכות חיים בסביבה עירונית.
<שרון קרני כהן: חשוב לשמור על העצים בגלל תרומה לאיכות חיים עירונית, ספיגת מזהמים, יצירת פרטיות.
<שרון קרני כהן: אלה תיקונים שכבר מופעים בסעיף 89 לחוק שהזכיר היועץ המשפטי.
<שרון קרני כהן: גם כיום אין זכות וטו לפקיד היערות, צריך להתייעץ איתו.
<שרון קרני כהן: על זה אנחנו מציעים לשמור.
<שרון קרני כהן: לתוספת של תסקיר חברתי.
<שרון קרני כהן: פה אני רוצה להגיד ליועצים המשפטים שזה נושא שהוא חשוב.
<שרון קרני כהן: זה כמעט ההיבט החברתי היחיד, אם הוא יתקבל, שיופיע בחוק התכנון והבנייה.
<שרון קרני כהן: ההיבט הכלכלי יופיע באופן טבעי, כי היזמים מביאים אותו והוועדות מביאות אותו.
<שרון קרני כהן: הוא קיים בסעיף 197 ובהיטל השבחה.
<שרון קרני כהן: לעומת זאת, מסמך רקע חברתי – לטעמנו צריך להיות חברתי קהילתי ולא חברתי כלכלי - צריך לשקף איזו שהיא ראייה הוליסטית של התכנון.
<שרון קרני כהן: כבר הכירו בתי המשפט שהתכנון הוא כלי ראשון במעלה לקידום נושאים חברתיים.
<שרון קרני כהן: הוא בהחלט נושא חברתי.
<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים שיהיו שני בעלי תפקידים: יועץ חברתי למוסד תכנון ויועץ חברתי לתכנית.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שמסמך רקע חברתי צריך לכלול רקע חברתי, כלכלי ודמוגרפי.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שבמסמך החברתי צריכים להופיע כיוונים לחיזוק השפעות חיוביות, למיתון השפעות שליליות ומנגנוני ניתוב ופיקוח כך שזה לא יהיה מסמך של "כתבתי והלכתי", אלא שממשיכים להתייחס אליו לאורך זמן.
<שרון קרני כהן: אנחנו נשמח לקבל בהמשך התייחסות של הוועדה לנושא הזה, כיוון שלא הייתה הזדמנות להתייחס לזה בכתב.
<שרון קרני כהן: לגבי תכנית מצומצמת, סעיף 35 להצעת החוק.
<שרון קרני כהן: אני לא אחזור על מה שנאמר, אני רק רוצה להדגיש שעד 5000 מטר זה אולי על פניו נראה לא הרבה, אבל חלק מאוד גדול מהמגרשים בסביבה עירונית, ששם חיה רוב האוכלוסייה בישראל, הם מגרשים בגדלים האלה ולמטה מזה.
<שרון קרני כהן: מדובר פה בכמה אלפי מטרים.
<שרון קרני כהן: זה בהחלט לא מעט.
<שרון קרני כהן: זה יכול להיות גם התחלה של דברים בקנה מידה גדול בשטחים עם כל מיני מאפיינים שאולי אנחנו לא רוצים שיבנו בהם.
<שרון קרני כהן: גם דברים שעל פניו נשמעים מינוריים, כמו קו בניין, באוכלוסייה עירונית זה לא דבר של מה בכך, זה דבר מהותי, משמעותי ויש לו השפעה מאוד ישירה על אורח חיים של אנשים בסביבה עירונית.
<רננה ירדני: בסעיף 86א(4) הבקשה שלנו היא לעשות דין אחד.
<רננה ירדני: כמו שמתבקש המגיש להכין את תיקוני התכנית תוך 30 יום, הבקשה היא שגם יושב-ראש הוועדה המקומית יחליט תוך 30 במקום 45 ימים טרם ההפקדה.
<נתן מאיר: לגבי סעיף 6, כמו שכבר הגבנו בכתב, אנחנו מתנגדים עקרונית לשינוי הרכב של ועדת ערר בכלל, במיוחד בנושא ספציפי.
<נתן מאיר: ועדת ערר היא מוסד, טריבונל שיפוטי קודם כל.
<נתן מאיר: נכון שהיא גם מוסד תכנון, אבל היא קודם כל טריבונל שיפוטי.
<נתן מאיר: לא יעלה על הדעת שבעניין מסוים ישנו את הרכב הוועדה על ידי הוספת נציגי ממשלה.
<נתן מאיר: זה פוגע באיזון של הוועדה, זה יגרום לכרסום של אמון הציבור באובייקטיביות של הוועדה.
<נתן מאיר: איך ירגיש אזרח שבא לבית משפט מחוזי ואומרים לו: עשינו עיבוי של הרכב השופטים, הוספנו פה כמה שופטים משלנו.
<נתן מאיר: זה פשוט רעיון שלא יעלה על הדעת, במיוחד כשהוא נעשה לגבי תכניות שבסמכות ועדה מקומית.
<נתן מאיר: שוב השלטון המרכזי חוזר על הבעת חוסר האמון בשלטון המקומי.
<נתן מאיר: אם הרכב ועדת הערר, שזה 5 חברים שכולם מתמנים על ידי שר הפנים, הוא לא טוב, אז צריך לשנות את ההרכב.
<נתן מאיר: לא יעלה על הדעת שאותה ועדת ערר שטובה לכל העניינים, כשבאים עם תכניות בסמכות ועדה מקומית צריך לעבות את ההרכב שלה בנציגי ממשלה.
<נתן מאיר: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.
<נתן מאיר: לגבי הנושא של ועדת ערר כגוף שמוציא היתרי בנייה כבר אמרנו את דעתנו.
<נתן מאיר: ככל שהמוטו הוא שיפור השירות לאזרח, זה לא ישפר את השירות לאזרח, זה יפגע שלא לצורך במעמד השלטון המקומי.
<נתן מאיר: זה לא יעבוד פרקטית ולוגיסטית.
<נתן מאיר: השירות לאזרח יהיה יותר גרוע.
<נתן מאיר: כשוועדת ערר תגיד לאזרח "אני אוציא לך את ההיתר", הוא יחכה יותר זמן מאשר לו זה היה מוחזר לוועדה המקומית.
<נתן מאיר: לגבי הנושא של תכנית מצומצמת אמרנו כבר את דעתנו.
<נתן מאיר: נדמה לי שהרעיון המוצע בצירוף האיזונים שהוועדה המליצה להכניס אכן עונה על הנושא.
<נתן מאיר: אני רוצה לומר, בייחוד לחברת הכנסת זנדברג, שאם אנחנו רוצים פה לאזן אינטרסים, אז ברור שהייעול בא על חשבון ערכים כמו דמוקרטיה, כמו שמיעת האופוזיציה, כמו דברים שאף אחד לא מזלזל בהם אבל הם טובים בהליך המלא.
<נתן מאיר: בהליך יעיל צריך לוותר על משהו.
<נתן מאיר: על המשהו הזה מוותרים.
<נתן מאיר: יש פה מספיק איזונים, כמו הנושא של שיתוף מהנדס העיר בהמלצה, כמו התנאים להפקדה.
<נתן מאיר: מעת ההפקדה ואילך היא מתנהגת כמו תכנית רגילה.
<נתן מאיר: לגבי סעיף 109.
<נתן מאיר: גם כאן הצעת הוועדה כך שברירת המחדל היא שהתכנית לא טעונה אישור השר אלא אם כן השר מודיע שהתכנית טעונה אישורו זה האיזון הנכון.
<נתן מאיר: אני רוצה להזכיר לכולנו שההליך התכנוני הוא הליך רווי בקרות לאורך כל הדרך.
<נתן מאיר: כשהשר מפעיל את הסמכות שלו זה רק במקרים חריגים, כי אז הוא שולף תכנית מתוך ההליך התכנוני ואומר שהיא טעונה את אישורו.
<נתן מאיר: זה צריך להיות במקרים חריגים.
<נתן מאיר: ברירת המחדל שההליך התכנוני ממשיך אלא אם כן השר הודיע במיוחד זה בדיוק האיזון הנכון והדרוש.
<רויטל שושני: העצים זה שכבת מידע שנחוצה לנו כמתכננים בשלב הראשוני והמוקדם של התכנית.
<רויטל שושני: כדי לעשות את התכנון המיטבי, כדי לעשות תכנון יעיל ואמין, חסכוני בזמן, אי התייחסות לשכבת המידע הזאת בתחילת תהליך התכנון תגרום אחר כך לשינויים שכרוכים בזמן, בעלות.
<רויטל שושני: אז העצים הופכים להיות גורם מעכב.
<רויטל שושני: מה שמעכב בסוגיה של העצים זה אי התחשבות בהם בתחילת התהליך.
<רויטל שושני: מעורבותו של פקיד היערות כגורם המקצועי שמאשר את התסקיר או את המצג של העצים הבוגרים בשטח התכנית חשובה מאוד.
<רויטל שושני: הוא הגורם המקצועי שיכול לתת את דעתו אם שיקולי הדעת של התכנית לגבי כריתה, לגבי העתקה, לגבי שימור של עצים בוגרים הם שיקולי דעת נכונים שמקובלים גם עליו.
<רויטל שושני: אנחנו מבקשים שהוא יהיה מעורב בתהליך הזה מתחילתו.
<רויטל שושני: אנחנו תומכים בהצעת הוועדה המשופרת ביחס להצעות קודמות שהיינו מאוד מאוד מודאגים מהן.
<רויטל שושני: הבענו את דעתנו בנחרצות כלפי מינהל התכנון.
<רויטל שושני: שלחנו מכתב לוועדה על-מנת להביע את דאגתנו מאי התייחסות לנושא של העצים מתחילת תהליך התכנון ושילובו של פקיד היערות בתהליך הזה.
מירי רגב: אני מבקשת את התייחסות הממשלה למה שדיברנו עם משרד הביטחון כך שהנוסח יהיה מוסכם על כולנו, כולל על משרד הביטחון.
מירי רגב: לאחר מכן הנוסח של ועדות מקומיות לוועדת משנה.
מירי רגב: דיברנו בהתחלה על דיון חוזר בתכנית מצומצמת.
מירי רגב: אני מוכנה שבוועדת ערר לא יהיו יותר חברים, אבל אני מקבלת את ההצעה של ביטן - זאת בעצם ההרחבה של נתי ואשר - שבתכנית המצומצמת אפשר יהיה דיון חוזר.
מירי רגב: בוועדה לא יהיה צריך להרחיב את ההרכב.
דוד ביטן: יש חובה של פרוטוקול.
<אפרת דו-יחיא: את ההרכב הראשוני הצענו עם אפשרות לערר לוועדת - -
<כרמית יוליס: לבקש דיון חוזר במליאה.
מירי רגב: בהתחלה אמרתי שבוועדה של 2 שהוטו הוא של המהנדס זה קצת בעייתי.
מירי רגב: אני מקבלת את מה שרוב האנשים כאן אמרו.
מירי רגב: כדי להימנע מהעניין הזה יש את האופציה של להוסיף חברים.
מירי רגב: אז יכולה להיות בעיה.
מירי רגב: אני חושבת שההצעה של ביטן שאפשר יהיה לערער על ההחלטה ולדון בה במליאה היא ההצעה נכונה.
מירי רגב: זה יפתור לנו את כל הבעיה.
מירי רגב: במליאה יש אופוזיציה, יש נציגים נוספים, כך שדעתם של כולם - -
דוד ביטן: במליאה זה כל חברי המועצה.
דוד ביטן: הנוסח הזה אומר שאם היא דנה והחליטה לקבל את הערר, היא מחויבת לתת היתר.
דוד ביטן: אולי יהיה כתוב שהיא תהיה רשאית לתת בנסיבות מיוחדות.
<תומר רוזנר: רק בעניין חיובים.
דוד ביטן: כתוב פה שהיא חייבת.
דוד ביטן: אולי במקום המילה "לתת" יהיה כתוב "רשאית לתת", ואז בנסיבות מיוחדות הם יחליטו לבצע את זה.
מירי רגב: רשאית לתת זה בסדר.
<כרמית יוליס: אולי נסביר את הסעיף הזה של הוצאת ההיתר.
<כרמית יוליס: כמו שאמר פה היועץ המשפטי, זה מדבר על סיטואציה מאוד מאוד ספציפית.
<כרמית יוליס: כשנגיע לפרק הרישוי נראה שיש איזה שהוא מהלך עניינים רגיל שככל שמתקיימים תנאים מסוימים תוך פרק זמן חלה חובה על הוועדה המקומית להוציא היתר.
<כרמית יוליס: יש סעיף מאוד מסוים שהחובה לתת את ההיתר כפופה לזה שאדם שילם את החיובים שלו.
<כרמית יוליס: יש סעיף נפרד שאומר תוך כמה זמן הוועדה המקומית צריכה לתת לו את פירוט החיובים כדי שיתאפשר לו לשלם.