GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שירה ברנד: יכול להיות שהדרישה של זה סותרת את הדרישה של ההוא ואנחנו לא יודעים איפה אנחנו נמצאים.
<שירה ברנד: מי שאמור להסדיר את זה ולוודא שאין סתירה בתכניות זאת רשות הרישוי, זאת הוועדה המקומית.
<שירה ברנד: זה מאוד מאוד קשה לביצוע.
<שירה ברנד: אי אפשר לעקוב אחרי כל דבר.
<שירה ברנד: זה ממש "בפני עיוור לא תשים מכשול".
<שירה ברנד: אי אפשר לצפות שהם יראו כל דבר.
<שירה ברנד: יש לפעמים דברים שהם יוצאי דופן.
<שירה ברנד: אם הבניין הסתובב לגמרי, מן הסתם הם יראו, אבל אם זה פרטים קטנים אין סיכוי וזה לא סביר לדרוש ממישהו שיבוא על כל פרט, תו ותג כדי לדעת שאין שינוי מהתכנית הראשונה.
<שירה ברנד: זה חוסר תיאום.
<שירה ברנד: הנושא האחרון זה התשלומים.
<שירה ברנד: יש עיכוב משמעותי.
<שירה ברנד: כבר סוף סוף הבאת את כל הניירות, רק אז שולחים לעשות חשבון.
<שירה ברנד: עכשיו מתחילים לבדוק אולי יש פה היטל השבחה, אולי יש פה היטלים אחרים.
<שירה ברנד: זה יכול לקחת המון המון זמן וההיתר הוא בן ערובה עד לעריכת החשבון.
<שירה ברנד: כל הזמן הזה ממשיך ומצטרף לחסמים להליך הרישוי.
<שירה ברנד: עכשיו, כשראינו את הצרות המרכזיות בתהליך, בואו נראה מה אנחנו מציעים ואיך זה אמור לתת מענה לכל הדברים האלה.
<שירה ברנד: אנחנו מציעים עדכון, שיפור והסרת עמימות מהחקיקה.
<שירה ברנד: אנחנו אומרים לתת מידע מסודר ומדויק, כדי שכל אדריכל וכל עורך בקשה ידעו מה הם צריכים להגיש.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על מסלולי רישוי קצובים בזמן, לרבות דברים שלא אמורים להטריד את המערכת, מכוני בקרה שיבצעו בקרת תכן, ריכוז הליכי האישור הבין משרדי, כל אותם גורמים מאשרים במקום אחד שהוא מכון הבקרה, כשעל הכל מנצחת מערכת ממוחשבת שמייעלת את כל התהליך, מנתבת אותו נכון ומסדרת את לוחות הזמנים כך שאפשר יהיה לעמוד בהם.
זבולון כלפה: זה ברמה של כל ועדה מקומית?
<שירה ברנד: כל ועדה מקומית באשר היא.
<שירה ברנד: 126 ועדות מקומיות.
זבולון כלפה: מכוני בקרה צמודים לכל ועדה מקומית?
<שירה ברנד: לא, מכוני הבקרה הם מכונים פרטיים.
<שירה ברנד: אנחנו ניכנס אליהם ותיכף נסביר אותם.
<שירה ברנד: מכוני בקרה יכולים להיות של ועדה מקומית, אבל הם בעיקר פרטיים.
זבולון כלפה: מן הסתם המשמעות של מכוני הבקרה זה כסף.
זבולון כלפה: הלקוח הסופי אמור לשלם את הזוזים.
זבולון כלפה: אם היתר הבנייה עלה עד היום x, מהיום הוא יעלה x פלוס.
זבולון כלפה: השאלה בהשוואה למדינות אחרות בעולם.
זבולון כלפה: כמו שעדכנת אותנו פה, המציאות בעולם מתנהלת אחרת.
<שירה ברנד: נגיע לזה.
<שירה ברנד: אני אראה לכם בהשוואה למדינות אחרות בעולם.
<שירה ברנד: אני רוצה רק שניכנס לתהליך.
<שירה ברנד: אנחנו מדברים על 3 מסלולי רישוי: מסלול של פטור, שתכף נדבר עליו יותר בהרחבה, כל מיני פרטי בניין שיהיו פטורים לחלוטין מהיתר.
<שירה ברנד: לא צריך שום פרוצדורה, למעט פרוצדורה של הודעה בחלק מהמקרים, לא בכולם, לאחר הביצוע לרשות הרישוי שביצענו את אחת הבניות המפורטות.
זבולון כלפה: את מדברת כרגע לגבי הפטור.
<שירה ברנד: על פטור.
<שירה ברנד: יש פה דוגמאות של מחסן קטן, פרגולה, גגונים, סוככים, דוד שמש, מזגן, כל מיני דברים קטנים כאלה שאנחנו אומרים שלא תידרש בהליך רישוי בכלל.
<שירה ברנד: בחלק קטן מהם אתה נדרש להודעה.
זבולון כלפה: זה לא קשור לפטור שהיה קיים עד היום?
<שירה ברנד: היה פטור מהיתר להצבת מבנים בקרקע חקלאית.
<שירה ברנד: השתמשו בזה בזמנו באזורים כפריים למפונים מחבל עזה, השתמשו בזה למתקן המסתננים בדרום, השתמשו בזה להציב קרוואנים באסון השריפה בכרמל.
זבולון כלפה: זה לא היה במסלול כזה קצר?
<שירה ברנד: זה לא היה בכלל במסלול הזה.
<שירה ברנד: זה מסלול אחר לגמרי.
<שירה ברנד: הפטור ההוא היה כרוך בפרוצדורה כמעט כמו היתר, רק שבסוף זה היה בפטור מהיתר.
<שירה ברנד: עשית את כל הפרוצדורה, רק בסוף קיבלת פטור מהיתר ולא היתר.
<שירה ברנד: פה אנחנו מדברים על משהו אחר, אנחנו מדברים על ממש פטור.
<שירה ברנד: החוק אומר שלא צריך כלום.
<שירה ברנד: הדבר היחיד שתהיה מחויב בו בחלק מהפרטים – תיכף נראה איזה – הוא במשלוח הודעה.
זבולון כלפה: בתוך מה תהיה קבועה הרשימה עצמה?
<שירה ברנד: הרשימה עצמה תהיה קבועה בתקנות.
<שירה ברנד: תיכף נסביר גם למה.
<שירה ברנד: זה לא באופן כללי כל מזגן, כל מחסן.
<שירה ברנד: יש לזה פירוט מסודר שאפשר יהיה לדעת במה הכוונה.
<שירה ברנד: אנחנו לא מתכוונים לרדת לרמת פירוט כזאת בחקיקה ראשית.
<שירה ברנד: הרישוי הקצר הוא גם רשימה של סוגי בנייה שבתוך 45 יום אמור להתקבל היתר.
<שירה ברנד: הרישוי המלא, שהוא המסלול הארוך, הוא מסלול של 90 ימים, כאשר ההבדל הוא שלגבי הרישוי המלא בהעדר החלטה – זה כמו היום - אפשר להגיש ערר לוועדת הערר, ברישוי המקוצר בהעדר החלטה מדובר ברישוי אוטומטי, זאת אומרת שהמסמך שהגשת יש עליו תנאים שצריכים להתקיים, כאשר אם הם התקיימו הבקשה שהגשת הופכת בעצמה להיות היתר בינוי.
<שירה ברנד: זה מאוד דומה לרישוי עצמי במקרה הזה.
<שירה ברנד: אלה באמת דברים שאנחנו אומרים לרשות הרישוי שיש מספיק זמן לבדוק אותם.
<שירה ברנד: אלה דברים קטנים.
<שירה ברנד: אם לא עמדת בבדיקה המרחבית אנחנו דורשים מכון בקרה, אם צריך.
<שירה ברנד: לא לכל דבר ברישוי המקוצר צריך מכון בקרה, אבל אם צריך, די במכון בקרה ובתשלום כדי שהמסמך שהגשת יהפוך להיות היתר בנייה.
<שירה ברנד: כמובן שאנחנו מצרפים לזה הצהרה של עורך הבקשה על כך שהוא עומד בכל התנאים.
<שירה ברנד: אני רוצה להראות לכם את המסלול של הפטור באנגליה.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה בית אינטראקטיבי.
<שירה ברנד: אנחנו בישראל מציעים שיהיה מחסן, שער, קולטים על הגג או גדר.
<שירה ברנד: אנחנו מציעים אותם במסלול של פטור מהיתר.
<שירה ברנד: אנחנו במינהל התכנון בונים אתר כזה בשבילנו.
<שירה ברנד: כשאני רוצה לדעת האם זה פטור מהיתר, אני לוחצת ואז מופיע לי בשפה של בני אדם שתוספת כזאת פטורה מהיתר.
<שירה ברנד: אפשר ללחוץ פה ולראות את התקנה עצמה שאומרת באיזה תנאים, מתי זה פטור ומתי זה לא פטור.
<שירה ברנד: אם אנחנו רוצים לראות מה קורה מאחורי הבית, אז אפשר לראות, לסובב, לשחק בכל מיני פריטים.
<שירה ברנד: אם אתם רוצים את השבשבת, את הארובה, על כל אחד כתוב אם הוא פטור מהיתר, אם הוא לא פטור ובאיזה תנאים.
<שירה ברנד: התנאים הם לא סתם תנאים.
<שירה ברנד: אנחנו נגיד מחסן עד 6 מטר בחזית אחורית, כמו למשל המחסן הזה.
<שירה ברנד: צריך להיכנס לכל הפרטים שלו, אם הוא תואם תכנית, אם הוא לא תואם תכנית, אם יש הנחות מרחביות או אין הנחות מרחביות.
<שירה ברנד: יש הרבה מאוד פרטים שצריך לעמוד בהם.
<שירה ברנד: האתר מאוד נגיש, מאוד ידידותי, מאוד פשוט.
<שירה ברנד: כל אזרח יכול להיכנס ולדעת מה מותר ומה אסור לו.
זבולון כלפה: יש כל מיני תקנונים של יישובים מסוימים.
זבולון כלפה: זה מותאם ספציפית.
<שירה ברנד: התקנות קובעות באופן גנרי, עקרוני גדר עד גובה מטר וחצי.
<שירה ברנד: השורה הראשונה שאתה תראה פה היא איך נקראת התכנית ביישוב שלך, האם יש הנחיות ספציפיות נוספות על גדר.
<שירה ברנד: בשלב הבא אנחנו נקבע שכל ועדה מקומית תוכל להשתמש בזה ולהכניס את ההנחיות הספציפיות שלה.
<שירה ברנד: כרגע אנחנו בונים את זה כאתר גנרי למשרד הפנים.
<שירה ברנד: אפשר יהיה להיכנס לשם ולקבל במהירות את ההוראות.
<שירה ברנד: אם אין זכויות בנייה בתכנית אתה לא יכול לבנות את זה.
<שירה ברנד: אם יש, והיא קובעת מגבלות מעבר למגבלות שקבעו התקנות, אתה צריך להיות כפוף גם אליהן.
<שירה ברנד: זה היה האתר של הפטור מהיתר.
<ניר אנגרט: יש להם גם התייחסות לפטור מהיתרים בשטחים פתוחים?
<שירה ברנד: אנחנו מדברים בעיקר באזור העירוני.
<שירה ברנד: אין לנו כמעט דברים שאנחנו מציעים בשטחים הפתוחים, למעט גדר חקלאית בתיאום עם משרד החקלאות.
<ניר אנגרט: כבר כיום יש פטור.
<שאול אדם: בכל עיר גדר מעל מטר וחצי?
<שירה ברנד: לא, אבל אנחנו קובעים שגדר עד מטר וחצי היא בפטור.
<שירה ברנד: אם בעיריית תל-אביב קבעו שגובה הגדר לא יעלה על מטר, אז אתה יכול לבנות רק מטר.
<שירה ברנד: אם בעיריית חיפה קבעו גובה גדר 2 מטר, אז אתה לא יכול לשים אותה בפטור.
<שירה ברנד: זאת המשמעות.
<שירה ברנד: עד כאן דיברנו לעניין הפטור.
<שירה ברנד: עכשיו ניכנס לראות את תהליך הרישוי.
<שירה ברנד: אני אראה לכם את תהליך הרישוי המלא.
<שירה ברנד: תהליך הרישוי המקוצר מאוד מאוד דומה, רק פשוט בלוחות זמנים קצרים יותר, לכן חבל שנתעכב עליו בנפרד.
<שירה ברנד: מידע להיתר זה המפתח והבסיס, כמו שכבר נאמר פה, לכל התהליך.
<שירה ברנד: המידע חייב להיות שלם, מלא ומתואם עם כל הגופים הרלוונטיים.
<שירה ברנד: אנחנו בעזרת המערכת המקוונת, הממוחשבת שולחים את אותה בקשה למידע במקביל לכל הגופים שאמורים למסור מידע.
<שירה ברנד: הגופים הם בדרך כלל חיצוניים למערכת, כמו רשות העתיקות, רשות התעופה האזרחית, לפעמים זה רכבת ישראל, לפעמים זה מע"צ, אפילו מינהל מקרקעי ישראל.
<שירה ברנד: המון המון גופים שמקבלים ביחד בו זמנית את הבקשה למידע.
<שירה ברנד: הם יודעים מה מבוקש לבנות כאן.
<שירה ברנד: מבוקש מגורים, מבוקש מסחר, מבוקש תעסוקה.
<שירה ברנד: הם אמורים למסור בתוך 14 יום את המידע שלהם, את הדרישות שלהם לאותה בקשה להיתר.
<שירה ברנד: המידע הזה מחייב אותם.
<שירה ברנד: אסור להם אחר כך לדרוש דרישות שהם לא מסרו במידע.
<שירה ברנד: גם לרשות הרישוי שמוסרת את המידע אסור לדרוש אחר כך דרישות שהיא לא פירטה בשלב המידע.
<שירה ברנד: אנחנו מבקשים לחייב שלא תהיה לה זכות לדרוש דרישה נוספת מעבר לדרישות שהיא קבעה.
זבולון כלפה: זה ריאלי מה שאת מציגה פה לדעתך?
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שכן.
<שירה ברנד: אנחנו נציג פה את הפיילוט שאנחנו עושים בחלק מהמקומות.
זבולון כלפה: לא מצד הלקוחות, מצד נותני השירות.
<שירה ברנד: מצד נותני השירות זה ריאלי מאוד.
<נתן מאיר: 90% זה - -
<שירה ברנד: ברוב המקרים התשובה היא סטנדרטית.
יעקב אשר: זה עלול לגרום לכך שהפקידים יושבים ונותנים כל מיני נוסחים כאלה של דברים לא בהירים כדי לכסות את עצמם לגמרי.
יעקב אשר: אם שכחתי, אם לא הסברתי בדיוק - - צריך את האיזון הנכון.
<שירה ברנד: יכול להיות.
<שירה ברנד: אנחנו בודקים את זה.
<שירה ברנד: בשביל זה אנחנו עכשיו בפיילוט.
זבולון כלפה: איפה הפיילוט הזה נעשה?
<שירה ברנד: אנחנו נגיע אליו.
זבולון כלפה: במדינת ישראל אני מבין.
<שירה ברנד: היתרון של המערכת הממוחשבת שחלק מהמידע היא נותנת באופן אוטומטי.
<שירה ברנד: במסגרת הבקשה למידע אנחנו חייבים לצרף מפת מדידה.
<שירה ברנד: בזכות זה שמצרפים מפת מדידה שמתארת את המגרש, המערכת הממוחשבת באופן אוטומטי יודעת לבחון על גבי שכבות האם נפלת בתחום אתר עתיקות, האם נפלת בתחום מגבלות של רעש, האם נפלת בתחום דרך.
<שירה ברנד: כל הדברים האלה שהם גאוגרפיים המערכת יודעת לעשות באופן אוטומטי.
<שירה ברנד: גם דברים אחרים אנחנו יודעים לתת בצורה מקוונת ומסודרת מהרשויות השונות.
<שירה ברנד: חלק מהמידע נחסך מהפקיד שצריך לראות.
<שירה ברנד: הוא לא חייב תמיד לראות אותו.
<שירה ברנד: בהרבה מאוד מקומות שיש בהם מגבלות של רעש שולחים היום אוטומטית לרשות התעופה האזרחית.
<שירה ברנד: כל חולון שולחת לרשות התעופה האזרחית, למרות שלא כל חולון תחת מגבלות.
<שירה ברנד: מכיוון שהם לא יודעים בעצמם ונזהרים מטעות, הם מטרידים את רשות התעופה האזרחית בהמון בקשות לא רלוונטיות.
<שירה ברנד: הם לא יודעים לעשות לעצמם את הסדר מה טעון התייחסות חשובה ומה לא.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים להגיד שאם הבקשה היא מתחת לגובה 60 מטר מעל פני הים זה בכלל לא מעניין את רשות התעופה האזרחית, לכן מלכתחילה הבקשות האלו לא יגיעו אליה.
<שירה ברנד: יש הרבה מאוד תכניות שעוברות בתיאום עם מע"צ.
<שירה ברנד: לא משנה שאנחנו רחוקים מהכביש אבל הכביש היה חלק מהתכנית, שולחים כל בקשה להיתר למרות שהיא בכלל לא קרובה.
<שירה ברנד: זה בכלל לא מעניין.
<שירה ברנד: את כל הבקשות האלו אנחנו חוסכים מעורך הבקשה.
<שירה ברנד: אנחנו חוסכים את כל הטרחה להגיע לתיאום איפה שזה בכלל לא נדרש.
<שירה ברנד: במקום שזה כן נדרש אתה יודע שאתה צריך התייחסות מהפקיד שיושב בצד השני ומקבל את ההודעה.
<שירה ברנד: הוא אמור לתת את ההתייחסות הספציפית לאותה בקשה להיתר.
<שירה ברנד: כשקיבלנו מידע מלא ומדויק מגישים את הבקשה.
<שירה ברנד: במסגרת המידע אנחנו גם נותנים דברים שהופכים להיות תנאי סף להגשת הבקשה להיתר.
<שירה ברנד: אם נפלת בתחום של רשות הטבע והגנים אתה לא יכול להגיש בקשה בלעדיהם.
<שירה ברנד: אם לא הבאת אישור מהם, אנחנו פה במחשב לא פותחים לך את הדלת ואתה לא יכול להתקדם הלאה כי לא עברת את תנאי הסף.
<שירה ברנד: ברגע שעברת את תנאי הסף, קיימת את כל הדרישות שנדרשות ונמסרו לך כבר בשלב המידע, אתה נכנס.
<שירה ברנד: פה מתחילים לספור את לוחות הזמנים.
<שאול אדם: זה גם לגבי המינהל?
<שירה ברנד: זה גם לגבי המינהל בהיבט מסוים.
<שירה ברנד: אנחנו בהתממשקות מול מינהל מקרקעי ישראל.
<שירה ברנד: יש להם הרבה מאוד בקשות להיתר שבכלל לא מעניינות אותם, כיוון שזה בדרך כלל מהוון ורק מבעיות פנימיות שלהם זה עדיין לא נרשם על שם הבעלים.
<שירה ברנד: יש כאלה כמעט 300 אלף בתי אב או 500 אלף בתי אב – אני לא יודעת להגיד, קיבלנו מהם את הנתונים - שבעצם אין להם בכלל מניעה.
<שירה ברנד: מבחינתם זה בכלל לא צריך לעבור דרכם, אבל בגלל שהם עדיין לא גמרו את תהליכי הרישום זה עובר דרכם.
<שירה ברנד: בתהליך ההתממשקות המחשב בבקשות האלו יגיד שאין צורך לעבור למינהל מקרקעי ישראל לצורך הגשת הבקשה.
<שירה ברנד: את זה אנחנו כבר בתיאום - -
זבולון כלפה: אם המשיח לא בדרך הוא כבר כנראה פה בפנים.
<שירה ברנד: זה לא חל במגזר הכפרי.
זבולון כלפה: 90% מהמדינה זה המגזר הכפרי.
<שירה ברנד: 90% מהתושבים גרים באזור העירוני, אז לפחות להם, במיוחד בשלב הזה, כן יוכלו לתת פתרון.
<שירה ברנד: למגזר הכפרי ייקח לנו יותר זמן להתארגנות.
<שאול אדם: מה עושים לגבי שטח עירוני שהוא עדיין פתוח, הוא לא תוכנן ועדיין של המינהל?
<שירה ברנד: למינהל יש את כל רשימת הגושים, החלקות והמגרשים שהוא יודע להגיד שהם מהוונים או שהם בתהליכי רישום.
<שירה ברנד: אנחנו לוקחים את המידע ממינהל מקרקעי ישראל.
<שירה ברנד: כל מה שעוד לא נכנס לקטגוריה הזאת יידרש לעבור למינהל מקרקעי ישראל.
<שאול אדם: הבעלים לא יצטרכו אישור של המינהל?
<נתן מאיר: זה לא כך לפי מה שהיא מתארת.
<נתן מאיר: זה לא שהמינהל אמר: ראיתי את הבקשה, לא צריך חתימה שלי.
<נתן מאיר: הוא אומר: אני לא מכיר אותו בכלל, אני לא יודע מי זה.
<שירה ברנד: המינהל אומר: אין צורך לעבור דרכי בעת הגשת הבקשה להיתר.
<נתן מאיר: מאיזו סיבה?
<נתן מאיר: כי הוא לא מופיע אצלי ברישומים.
<שירה ברנד: לא כי הוא לא מופיע אצלי ברישומים, אלא כי הוא מופיע אצלי ברישומים והוא לא חייב לי שקל.
<נתן מאיר: זה בסדר.
<שירה ברנד: זה המצב.
<שמואל מרדכי קסלר: מה אם החוק מחייב בכל נגיעה בקרקע אישור של רשות העתיקות?
<שירה ברנד: אם החוק מחייב אותך באישור של רשות העתיקות ואתה נפלת גיאוגרפית במקום כזה - -
<שמואל מרדכי קסלר: לא משנה איפה.
<שירה ברנד: בטח שמשנה איפה.
<שמואל מרדכי קסלר: גם בתוספת בנייה, בגלל שירדתי עם עמוד לתוך הרצפה ביקשו ממני רשות העתיקות - -
<שירה ברנד: אם אתה באתר מוכרז אתה צודק.
<שמואל מרדכי קסלר: אני לא באתר מוכרז.
<שירה ברנד: אם אתה לא באתר מוכרז אתה לא חייב.
<שמואל מרדכי קסלר: אני אומר לך מציאות.
<שאול אדם: זאת התקנה החדשה.
<שירה ברנד: לא, גם היום.
<שירה ברנד: החוק חל רק בתחום אתר מוכרז, לא סתם בכל מדינת ישראל צריך לעבור ברשות העתיקות.
<שירה ברנד: אולי בירושלים זה חלק גדול מהעיר, אבל בהרבה מקומות אחרים בארץ - -
<קריאה: כל ירושלים מוכרזת, לכן היא יוצאת דופן.
<שירה ברנד: זה משהו אחר.
<נתן מאיר: בתקנה 2א בתקנות התכנון והבנייה כתוב: " למרות כל האמור לעיל צריך את חתימת המינהל".
<שירה ברנד: נכון, לכן אנחנו מתקנים את התקנות.
<שירה ברנד: אחרי שבדקנו עמידה בתנאי הסף, לרשות הרישוי יש 45 יום לעשות בקרה מרחבית והחלטה.
<שירה ברנד: החלטת רשות הרישוי קצרה מאוד.
<שירה ברנד: מכיוון שקיבלנו את המידע היא יכולה להעיר במהלך אותם 45 ימים: תקן פה, תקן שם, אבל התיקונים לא אמורים להיות גדולים ומשמעותיים, כיוון שהמידע בידי עורך הבקשה ולרשות הרישוי אסור להוסיף תנאים שהיא לא מסרה בזמן המידע.
<שירה ברנד: התהליך הוא מאוד קצר ומדויק.
<שירה ברנד: יכול להיות שפה יש טעות קטנה, שם יש טעות קטנה, אבל בגדול התיקונים לא אמורים להיות משמעותיים.
<שירה ברנד: רשות הרישוי יכולה לתת החלטה לסרב אם זה לא עומד.
<שירה ברנד: אם היא נתנה החלטה לאשר יש לה 3 תנאים שהיא יכולה לתת, וזהו.
<שירה ברנד: תנאי אחד זה אישור מכון בקרה שהיא חייבת לתת, תנאי שני זה התשלומים, להגיד מה הם התשלומים שצריך לשלם.
<שירה ברנד: היא לא צריכה להגיד כמה, היא כן אומרת: אתה חייב בהיטל השבחה, בהיטל ביוב, בהיטל ניקוז, באגרות בנייה.
<שירה ברנד: אם היא יודעת את הסכום זה בטח טוב כי על השטח היא כבר יודעת, אבל גם אם היא לא יודעת סכום, צריך להגיד כן ומה הם התשלומים הנדרשים.
<שירה ברנד: הדבר האחרון שאנחנו מאפשרים זה אם יש תנאים שקשורים בתחילת ביצוע העבודות.
<שירה ברנד: תנאי לתחילת ביצוע העבודות זה שהעגורן יהיה מימין, משמאל, שהמשאיות יעברו מהרחוב הזה ולא מהרחוב הזה.
<שירה ברנד: מדובר בתנאים כאלה שקשורים לתחילת ביצוע העבודות שהיא יכולה להגיד כבר עכשיו.
<שירה ברנד: היא לא חייבת, אבל היא יכולה.
זבולון כלפה: אין מצב שרשות הרישוי נתקלת במציאות של חריגה, הקלה שהיא צריכה להעלות לוועדה?
<שירה ברנד: זה היה לפני.
<שירה ברנד: אם יש בקשה להקלה זה לפני התהליך.
<שירה ברנד: בין המידע לבקרה המרחבית, לפני - -
זבולון כלפה: בשלב הזה הוועדה רואה את התיק הזה?
יעקב אשר: אם זו הקלה זו לא סמכות של רשות רישוי.
זבולון כלפה: את זה אני יודע, לכן אני אומר.
<שירה ברנד: אם זו הקלה אתה מגיע קודם לוועדה, מקבל את ההחלטה לעניין ההקלה, ורק אז מתחיל פה את התהליך.
זבולון כלפה: כשאת רוצה להגיד שיש יותר מידע זה בגלל שידעתם לחבר את רשות העתיקות, את רשות הניקוז, את כל הרשויות?
זבולון כלפה: כולם סומכים את ידיהם ואומרים: אחריכם באש ובמים?
<נתן מאיר: אם כל זה יתקיים פתרנו 80% מהבעיה כבר בשלב הזה.
<שאול אדם: זה הישג גדול ומבורך.
<שירה ברנד: הגענו לבקרת תכן.
<שירה ברנד: אנחנו נספר קצת יותר מדויק על מכון הבקרה, אבל בגדול בודקים שם את התאמת הנושאים הטכניים של הבנייה לכל ההוראות של החוק והתקנות.
<שירה ברנד: במכון הבקרה יושבים גם הגורמים המאשרים.
<שירה ברנד: שם נבדק הנושא על ידי כבאות, הג"א, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.
<שירה ברנד: גם הם בודקים.
<שירה ברנד: כולם סביב שולחן אחד במכון הבקרה.
<שירה ברנד: בחלוף 30 יום הם נותנים את החלטתם אם תואם או לא תואם.
<שירה ברנד: אז אפשר להגיע בחזרה לרשות הרישוי.
זבולון כלפה: ה-30 יום האלה כלולים בתוך 45 הימים של הרשות?
<שירה ברנד: זה 45 יום ואחר כך 30.
<שירה ברנד: עכשיו יש לנו 15 ימים אחרונים לסיכום ומתן היתר בנייה.
<שירה ברנד: בשלב הסיכום, אחרי שכבר אנחנו יודעים שהבקשה תואמת לתכן ואנחנו יודעים את שטחי הבנייה לפני כן כי נתנו החלטה מרחבית, צריך לשלוח הודעת תשלום.
<שירה ברנד: אם לא נשלחה הודעת תשלום במועד יכול להינתן היתר בנייה גם ללא התשלומים האלה.
<שירה ברנד: אם רשות הרישוי לא מצליחה לחתום על היתר הבנייה כשהכסף עוד לא הגיע אליה, מי שיכול לחתום על ההיתר הזה זאת ועדת הערר.
<שירה ברנד: לוועדת הערר אין הרבה מאוד שיקול דעת.
<שירה ברנד: אם היא קיבלה החלטה שזה תואם מבחינה מרחבית, היא קיבלה החלטה שזה תואם מבחינת התכן, היא רק צריכה לעשות את האקט הטכני של מתן ההיתר.
<שירה ברנד: אין פה הרבה דברים שהיא צריכה לבדוק מעבר לבדיקות שכבר נעשו.
<שאול אדם: כל מה שאמרת עד כאן מבורך ויפה, חוץ מזה.
<שאול אדם: היתר ניתן בגמר הליכי התשלום.
<שירה ברנד: אם הרשות לא יודעת לעמוד בלוחות הזמנים של התשלום, זה לא אמור לעכב את - -
<נתן מאיר: אני אתן לך דוגמה מהחיים.
<נתן מאיר: כשמוציאים היתר בנייה יש 3 סוגי תשלומים: אגרות בנייה, היטלי פיתוח והיטל השבחה.
<נתן מאיר: 2 מהם הוועדה המקומית אמורה לגבות, אחד גובה הרשות המקומית.
<נתן מאיר: בוועדה מרחבית רשות הרישוי לא שלחה לאזרח את התשלומים, כי הרשות המקומית לא העבירה לה את סכומי היטלי הפיתוח.
<שירה ברנד: הרשות המקומית מאוד רוצה את הכסף, לכן היא תשלח את זה בזמן.
<נתן מאיר: קחי דוגמה שהרשות המקומית העבירה את היטלי הפיתוח ורשות הרישוי לא העבירה את זה לאזרח.
<נתן מאיר: היא מכשילה את הרשות המקומית על ידי ההתנהגות שלה.
<שירה ברנד: הרשות המקומית תשלח - -
<נתן מאיר: צריך להיות יותר זהירים פה.
<נתן מאיר: אני מצטרף להערה של שאול.
<נתן מאיר: אם מוציאים היתר בנייה בלי ששולמו התשלומים – המציאות מאוד מגוונת – אנחנו בעצם משמיטים מתחת ליד את מכשיר הגבייה העיקרי שיש לנו.
<בינת שוורץ: סיכמנו בדיון הקודם שרשות מקומית יכולה להוציא היתר בנייה.
<שירה ברנד: אנחנו עדיין נותנים את האופציה למגיש הבקשה לפנות לוועדת הערר ולבקש לקבל את ההיתר, כי לא טורחים להגיד לו מה הם התשלומים שהוא צריך לשלם.
<נתן מאיר: זה כבר יותר טוב, כי עצם הזמן שפונים לוועדת הערר מעמיד את הרשויות בפני איזו שהיא פינה, בצומת החלטה.
<שירה ברנד: מה שחשוב להגיד שזה לא אומר שאין חובת תשלום.
<שירה ברנד: זה לא פוטר מתשלום.
<נתן מאיר: מה הטעם להשמיט מידיך את מכשיר הגבייה שנקרא היתר בנייה ולרדוף אחרי - -?
יעקב אשר: אם אתה מתרשל תשלם את המחיר.
<קריאה: יש לך עילת תביעה כנגדו.
<שירה ברנד: יש עילת תביעה.
<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים לגבות את זה פעם שנייה בטופס 4, בתעודת גמר.
<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים פעם שנייה לעצור את זה אם שלחת בזמן.
<נתן מאיר: יש לי הצעה אחרת.
<נתן מאיר: למה לחכות שנתיים לסיום הבנייה ואז לגבות?
<נתן מאיר: אפשר לבוא ולהגיד שזה לא גורע מחובת התשלומים שיש לשלמם תוך 30 יום שייחשבו חלק מהיתר הבנייה עם תנאי מפקיע, כלומר אם תוך 30 יום הם לא ישולמו היתר הבנייה בטל.
<נתן מאיר: יש לך תמריץ לשלם תוך 30 יום, לא אחרי שנתיים שאתה גומר את הבנייה.
<שירה ברנד: בהנחה שנתנו את היתר הבנייה אנחנו מדברים על תהליך נוסף של אישור תחילת עבודה.
<שירה ברנד: לגבי כל המינויים, כל הדברים שדחינו עד לשלב תחילת העבודה זה הזמן.
<שירה ברנד: אנחנו לא נשאיר את זה לטוב ליבו של הקבלן, של המבקש או של היזם מתי לעשות את כל הדברים האלה ואולי נתפוס אותו רק כשהוא בקומה השביעית, אלא עכשיו אי אפשר יהיה לצאת לשטח בלי אישור תחילת עבודה.
זבולון כלפה: תסבירי לי מבחינה טכנית מה הולך להיות.
זבולון כלפה: הוא קיבל את היתר הבנייה והלך הביתה.
<שירה ברנד: הוא יכול ללכת הביתה, לחשוב שהוא מתחיל לבנות אחרי חצי שנה ואז הוא לא צריך לחזור, אבל אם הוא רוצה לבנות שבוע אחר כך- -
זבולון כלפה: מה יגרום לו לחזור חזרה?
<שירה ברנד: הוא לא יכול להציב חתיכת מסמר בשטח בלי אישור תחילת עבודה.
זבולון כלפה: מי יגיד לו "לא"?
זבולון כלפה: מי את מכירה שיבוא ויגיד לו "לא"?
<שירה ברנד: החוק מחייב.
<שירה ברנד: אם הוא התחיל ללא אישור תחילת ביצוע עבודות, רואים אותו כעבריין.
<שמואל מרדכי קסלר: אז מה עשית?
<שמואל מרדכי קסלר: לא נתת לו היתר בנייה.
<שירה ברנד: נתתי לו היתר בנייה.
<שירה ברנד: אם דחית בשלב ההיתר ואתה אומר לי: אני עוד לא יודע מי הקבלן שלי, אני לא יודע מי האחראי על הביקורת שלי, אז תחזור אלי כשאתה יודע.
<נתן מאיר: יש לך בחוק סעיף שאם הבנייה לא מתחילה תוך זמן ההיתר פוקע.
<שירה ברנד: אחרי שנה ההיתר פוקע.
<נתן מאיר: את מחפשת תרופה למחלה שלא קיימת.
<נתן מאיר: את מאמינה שמבקש היתר שעבר את כל הוצאת ההיתר, ששילם את כל האגרות, כשהגיע היום המיוחל ויש לו את ההיתר ביד, יאמרו לו: עכשיו נחשוב מה לעשות אתך?
<נתן מאיר: זאת בעיה מהחיים?
<שירה ברנד: הוא יכול מחר בבוקר להביא את כל רשימת המינויים ולקבל את האישור.
<שירה ברנד: 3 ימים ויש לו אישור.
<נתן מאיר: איזו תקלה את באה לפתור?
<נתן מאיר: נתקלת בתופעה בשטח של אנשים שקיבלו היתר בנייה ולא התחילו לבנות?
זבולון כלפה: השאלה למה לא להפוך את זה, לשים את זה בשלב שלפני.
<שאול אדם: יש בזה היגיון.
<שאול אדם: הוועדה תקבל את רשימת בעלי המקצוע שהולכים לעבוד ויש לך היתר.
<נתן מאיר: שאול, זה קיים גם היום.
<נתן מאיר: לפי חוק רישום קבלנים ועבודות בנייה, בנייה ללא קבלן רשום היא כמו בנייה ללא היתר.
<שירה ברנד: רק שלצערנו הרב לא נותנים את זה.
<שאול אדם: זה לא מופיע בחוק.
<נתן מאיר: פה עושים דבר כזה: אתה מקבל את המסמך המיוחל שנקרא היתר בנייה, שכל התמצית שלו שעכשיו אתה יכול להתחיל בבנייה, כשאז אומרים לך: לא, עוד לא, במסגרת הייעול צריך מסמך נוסף של אישור להתחלת בנייה - -
<שירה ברנד: אם אתה יודע להביא את הדברים, תקבל את האישור מידית.
זבולון כלפה: למה לא תהפכי את הסדר?
<שמואל מרדכי קסלר: אומרים שכשמודפס היתר בנייה אנשים מתחילים לבנות.
<נתן מאיר: זה משהו אחר.
זבולון כלפה: את אומרת לו רגע לפני נתינת ההיתר: דע לך שבעוד 90 יום אתה אמור לקבל היתר בנייה.
זבולון כלפה: דע לך שאז אתה צריך להיות מוכן עם א',ב',ג',ד' והכל.
זבולון כלפה: אם הבאת תקבל, אם לא הבאת - -
<שירה ברנד: גם היום זה כך, אבל אנחנו יודעים מניסיוננו שלצורך בקרת הביצוע, שתיכף נדבר עליה, הוא צריך להביא לנו תכניות לביצוע.
<שירה ברנד: הרבה מאוד פעמים אין אותן בשלב הזה.
<נתן מאיר: עדיף כבר לקצר את התקופה של התחלת הבנייה ל-90 יום, להגיד שאם קיבלת היתר בתוך 90 יום ולא עשית כלום זה פוקע, אלא אם כן הגשת בקשה מנומקת.
<נתן מאיר: להכניס לזה סטנדרטיזציה, לא להכפיף אותו לאישור נוסף.
<שירה ברנד: בואו נסביר למה האישור הזה לא מטריח כלום.
<שירה ברנד: אפשר יהיה פה לדון בעניין.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים שהאישור הזה מחייב אותך את אותה רשימת מינויים שקיימת היום להגיש בזמן ובמקום הנכון, לא רק בטופס 4.
<שירה ברנד: לצורך בקרת הביצוע - -
<נתן מאיר: תבקשי את זה לפני ההיתר.
<נתן מאיר: למה 2 מסמכים?
<שירה ברנד: לא עושים את זה לפני ההיתר גם היום.
<שירה ברנד: אתה לא תמיד יודע מי הקבלן הרשום שלך.
<נתן מאיר: למה לא? אתה תמיד יודע.
<קריאה: יש תקנה 01, התוספת השנייה לפרק - -
<שמואל מרדכי קסלר: אין דבר כזה שיוצא היתר לפני שיש לו תכניות ביצוע.
<שמואל מרדכי קסלר: קודם עושים תיאומים.
<שירה ברנד: תתפלא.
<שירה ברנד: הרבה מאוד היתרים יוצאים בלי שיש תכניות.
<שמואל מרדכי קסלר: לא מתקבלים בלי היתר אם לא עושים קונסטרוקציה.
<שמואל מרדכי קסלר: יועץ בטיחות, יועץ נגישות, יועץ תחבורה לא תמיד יש, אבל הדברים הבסיסים של קונסטרוקציה - -
<שירה ברנד: על זה אנחנו מדברים.
<שירה ברנד: קונסטרוקציה, בטיחות, אינסטלציה, חשמל ומים לא תמיד יש בקנה המידה הנכון בשלב הזה.
<שמואל מרדכי קסלר: הדברים הבסיסיים שנוספו היום שאת צריכה אישור של מחלקת תנועה, שזה איזה פקיד אחד בתל אביב שבקושי נמצא במשרד, יכול להיות שלא יהיו, אבל כל שאר הדברים הבסיסיים של חשמל, אינסטלציה, קונסטרוקציה ואדריכלות אלה דברים בסיסיים שכל הפרויקט בנוי עליהם.
<שמואל מרדכי קסלר: כשיש לך את ההיתר - -
<שירה ברנד: אם יש לך את כל הדברים האלה זה מצוין.
<שמואל מרדכי קסלר: פרקטיקה.
<מיכאל טירר: יש היום הסדר כזה בתקנות, רק שההסדר שלו - - 1601, 1602 בתוספת השנייה בבקשה להיתר.
<מיכאל טירר: את לא תתחילי לעבוד בלי זה.
<שירה ברנד: בוודאי שלו, רק כולם עושים את זה.
<מיכאל טירר: זאת האחריות שלך.
<מיכאל טירר: היום זה תהליך של הודעה.
<מיכאל טירר: אתה מודיע - -
<שירה ברנד: אתה לא מודיע, לצערנו הרב.
<שירה ברנד: תבדוק מה קורה.
זבולון כלפה: במקרה של מדינת ישראל האחריות היא בחינם עד שקורה משהו.
זבולון כלפה: אז מתחילים - -
<מיכאל טירר: כאן יש מעין אישור כזה שלא תלוי בשום דבר.
<מיכאל טירר: קיבלתי היתר ואני לא יכול להתחיל לעבוד עד שנותנים לי אישור תחילת עבודה.
<מיכאל טירר: ההסדר פה לא אומר - -
<שירה ברנד: תוך 5 דקות אתה עושה את זה.
<מיכאל טירר: ההסדר פה לא אומר מה אני צריך להביא.
<שירה ברנד: נכון, אבל מהניסיון שלנו בשטח, בעבודה המעשית ולא בתיאוריה מהתקנות אין את המסמכים האלה בידי המבצעים בשלב הזה.
<שירה ברנד: הם הולכים הביתה, עושים שיעורי בית ומכינים את זה.
<שירה ברנד: רק אחר כך הם מביאים, לכן צריך אישור תחילת ביצוע.
זבולון כלפה: בואו נראה את התמונה הכוללת, נשמע קצת על הפיילוט.
זבולון כלפה: יכול להיות שזה ישפוך לנו אור על הכל.
<שירה ברנד: כשקיבלנו אישור תחילת עבודה אנחנו עושים בקרת ביצוע.
<שירה ברנד: מכון הבקרה עושה את בקרת הביצוע בשטח.
<שירה ברנד: לאחר מכן, בסיום העבודות הוא מאשר - -
זבולון כלפה: מכון הבקרה הקודם שראינו למעלה.
<שירה ברנד: אותו אחד, או מכון בקרה אחר, לא משנה.
<שירה ברנד: אותו מכון פרטי עושה בקרת ביצוע, נמצא שם בשטח, מוודא שאכן הבנייה תואמת את התכן שהוא אישר בשלב התכניות.