GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אטי בן עטר: זה ברוב השיווקים של המינהל עצמו ללא משרד השיכון, כי משרד השיכון מתנגד לנושא של מכר וחכירה עם מלוא זכויות הבנייה.
<אטי בן עטר: ככל שאין חוזה פיתוח, היום אנחנו נותנים חוזה חכירה עם מלוא זכויות הבנייה או לחילופין חוזה מכר כשמדובר באדמות שהן של הקרן הקיימת לישראל.
דוד ביטן: מניסיון, הבעיה העיקרית שמעכבת היום בוועדות מקומיות חתימה על היתר בנייה זה אישור המינהל.
דוד ביטן: זה לוקח לפעמים שנה - -
<אטי בן עטר: באיזה שלב?
דוד ביטן: - - לפעמים חצי שנה.
דוד ביטן: הרבה פעמים כשמתקבל האישור של המינהל צריך עוד פעם לחזור על כל ההליך מההתחלה כי עברה שנה מהחלטת הוועדה.
דוד ביטן: צריך להגביל את זה בזמן, אין מה לעשות.
דוד ביטן: הם רוצים לעשות רפורמות, שיעשו רפורמות כמה שהם רוצים.
מירי רגב: כמה זמן לדעתך זה ריאלי להגביל את המינהל?
דוד ביטן: לדעתי שלושה חודשים, 90 יום.
מירי רגב: מה אתה אומר, שאול, אותו דבר?
<שאול אדם: בין שלושה לחמישה.
מירי רגב: האם יש כאן נציג השלטון המקומי?
מירי רגב: נתי לא הגיע?
מירי רגב: נסגור על שלושה חודשים.
<תומר רוזנר: תשמעי קודם כול את העמדה.
<אטי בן עטר: יש נציג אגף התכנון אצלנו.
מירי רגב: תצטרפי בבקשה.
<רונית ליברסאט: המינהל התחיל כבר ב-2009 בקיצור הליכים בנושא של חתימה על היתר בנייה, והקיצור הזה מתבטא בכך שהתוכנית לא צריכה לעבור בדיקה תכנונית, היא עוברת בקרה חוזית וקיצרנו תחנות שההיתר צריך לעבור.
<תומר רוזנר: מה משך הזמן הממוצע?
מירי רגב: הוא אומר שלוקח חצי שנה, שנה.
<רונית ליברסאט: יש היתרים מכל מיני סוגים, יש מגורים, יש חוזים שהם - - -
מירי רגב: אנחנו נקצר את התכנון בוועדות המקומיות והמחוזיות וזה ייתקע במינהל.
<רונית ליברסאט: זה לא ייתקע במינהל.
<רונית ליברסאט: זה גם היום לא נתקע במינהל, משום שלמשל - - -
מירי רגב: אם זה לא נתקע, את לא מתנגדת שעד שלושה חודשים תתנו את חוות-דעתכם?
<רונית ליברסאט: יש הרבה מקרים שזה הרבה פחות - - -
מירי רגב: בכלל זה טוב.
<רונית ליברסאט: בתוך יומיים, בחוזה של זכות עתידית - - -
מירי רגב: אם כך, אני רואה שאין התנגדות של המינהל.
<אמיר הלר: גברתי היושבת-ראש, למה צריך שלושה חודשים?
<אמיר הלר: זו קרקע ששווקה על-ידי המינהל - - -
דוד ביטן: יש הרבה מקומות שזה לא כך.
מירי רגב: תודה, בוני הארץ, לא ביקשתי התייחסות שלכם כרגע.
דוד ביטן: יש הרבה מקומות שזה - - -
מירי רגב: ההתייחסות שלך וההצעה שלך התקבלה.
מירי רגב: גורמי מינהל, בגלל שגם כך הם נותנים לפני שלושה חודשים והם לא גורם מעכב, אז עד שלושה חודשים הם ייתנו את חוות דעתם - -
<תומר רוזנר: לחיוב או לשלילה.
מירי רגב: - - כדי לקדם את ההליך הזה.
<רונית ליברסאט: בתנאי שכל הפרטים מלאים.
<רונית ליברסאט: כמו שמשרד הפנים עושה, כשהוא מקבל תוכנית, הוא רוצה שהיא תגיע מלאה ועם כל הפרטים הנכונים, ואז שלושה חודשים זה בהחלט סביר.
מירי רגב: צריך לתת לך את כל הפרטים, ואת בתוך שלושה חודשים תתני את תמיכתכם או אי-תמיכתכם בתוכנית הרלוונטית.
דוד ביטן: במהלך שלושה החודשים הם צריכים לבקש את הניירת.
מירי רגב: תגידו איזה ניירת צריך.
מירי רגב: אנשים לא צריכים לנחש איזה ניירת צריך למינהל.
מירי רגב: המינהל יגיד איזו ניירת הוא צריך.
<רונית ליברסאט: המינהל אומר, וזה חוק קיים כמו שאמרתי מ-2009, לא מעכשיו.
מירי רגב: אם זה קיים, אנחנו נחדד את זה.
מירי רגב: זה חוק חדש שרוצה לעשות סדר.
<שאול אדם: שלושה חודשים מיום - - -
דוד ביטן: מיום שהגישו את הבקשה למינהל.
מירי רגב: המינהל יעביר את כל המסמכים הדרושים לו כדי לתת אישור או אי-אישור לתוכנית מסוימת.
מירי רגב: מרגע שהוגשו כל האישורים שהמינהל ביקש להעביר אליו, בתוך שלושה חודשים הוא ייתן תשובתו אם כן או לא לגבי הפרויקט הרלוונטי.
דוד ביטן: עד שלושה חודשים.
<תומר רוזנר: אם מוגשת לכם בקשה להיתר בנייה במוסד התכנון כבקשה ראויה לקליטה, האם זה מספק אתכם או שאתם זקוקים למידע נוסף?
<רונית ליברסאט: אנחנו מתסכלים על זה מבחינת החוזה.
<תומר רוזנר: החוזה אצלכם, לא צריך לשלוח לכם אותו.
<רונית ליברסאט: אם החוכר הסדיר את כל התשלומים שלו מולנו ואין לו שום בעיות נוספות - - -
דוד ביטן: את זה בודקים במהלך שלושה החודשים.
<תומר רוזנר: אני יכול לסכם שאם הוגשה לכם בקשה להיתר בנייה, בקשה ראויה לקליטה, אתם יכולים לתת את התשובה בתוך שלושה חודשים, לחיוב או לשלילה כמובן?
מירי רגב: זה מה שהם אמרו הרגע.
<רונית ליברסאט: זה מגביל את הבדיקות שלנו לבדיקות של ועדות התכנון.
<רונית ליברסאט: ועדות התכנון בודקות דברים מסוימים ואנחנו בודקים דברים אחרים.
מירי רגב: אני לא מבינה, סיכמתי הרגע.
מירי רגב: מה לא ברור בסיכום?
מירי רגב: האם אני יכולה להבין?
מירי רגב: היא אמרה שהיא תעביר את כל המסמכים.
<תומר רוזנר: מה זה "תעביר"?
<תומר רוזנר: למי היא תעביר?
מירי רגב: לוועדות המקומיות והמחוזיות.
<תומר רוזנר: זה לא עובד כך.
<רונית ליברסאט: אנחנו צריכים לקבל מהחוכר או תזכיר או דף מידע מהוועדה המקומית.
דוד ביטן: במהלך שלושה החודשים האלה הם צריכים לבקש את כל מה שהם רוצים ולענות בתוך שלושה חודשים מרגע שהוגשה אליהם הבקשה.
דוד ביטן: אם חסר נייר, הם יגידו: תמציא את הנייר, ייקח להם חודשיים להודיע ואחר-כך עוד שלושה חודשים, לא עשינו כלום.
<תומר רוזנר: אם הוא מגיש את הבקשה להיתר הבנייה כפי שהיא מוגשת לוועדה המקומית, אם תיק המידע - - -
<רונית ליברסאט: עם תצהיר?
<תומר רוזנר: תיק המידע זה מספיק?
<רונית ליברסאט: זה מספיק להתחלה.
<רונית ליברסאט: אחר-כך בודקים את הדברים שהמינהל מתעסק בהם.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, יוגש תיק המידע והבקשה כראויה לקליטה, ואז בתוך שלושה חודשים.
מירי רגב: תודה רבה למינהל.
מירי רגב: אתם משוחררים.
מירי רגב: אתם צריכים להיות בדיון הבא על פינוי גבעת עמל.
מירי רגב: אנחנו עוברים לסעיף 48, מכוני הבקרה.
מירי רגב: האם את רוצה להגיד כמה מילים על המכון?
מירי רגב: ממש חמש דקות, לא הרצאות.
<שירה ברנד: שלוש דקות, מכיוון שמכוני הבקרה זה דבר חדש בישראל.
<שירה ברנד: זה כבר הוצע במסגרת הצעת חוק ב-2010, אבל אם תאושר הצעת החוק הזאת, לראשונה יהיו לנו מכוני בקרה על ספר החוקים.
<שירה ברנד: אני רוצה להגיד כמה מילים בקצרה.
<שירה ברנד: סקירה קצרה של הנושא.
<שירה ברנד: במרץ 2005 כבר הוגשו המלצות ועדת החקירה הממלכתית, מה שנקרא "דוח ועדת זיילר", בעקבות אסון ורסאי.
<שירה ברנד: בהמלצות ועדות החקירה יש המלצה להקים מכוני בקרה מקצועיים פרטיים שיקיימו פיקוח על תכן המבנה והקמתו על כל שלביו.
<שירה ברנד: לאחר מכן, בדצמבר 2006, החליטה ממשלת ישראל לאמץ את המלצות דוח ועדת היישום.
<שירה ברנד: בין ההמלצות שאימצו היתה המלצה להטיל על משרד הפנים לפעול ביחד עם משרדי ממשלה אחרים להקמת מכוני בקרה חוץ ממשלתיים, אשר תינתן להם סמכות לבצע בקרה הנדסית-טכנית על תהליכי רישוי הבנייה ובקרה בתקופת הביצוע של הבנייה בפועל.
<שירה ברנד: נתנו שם פירוט שלם מה יבדקו מכוני הבקרה, לרבות התייחסות לכך שניתן להקים במחלקות רישוי של ועדות מקומיות מכוני בקרה, תוך שמירה על המגמה שלפיה תתאפשר ככל הניתן קבלת השירות גם על-ידי מכון בקרה נוסף.
<שירה ברנד: פעם נוספת שהתייחסה הממשלה לנושא זה בנובמבר 2009, בהחלטה 963, לקדם תהליכים לייעול וזירוז ופישוט הליכי הרישוי.
<שירה ברנד: גם פה דיברו על הקמת מכוני בקרה.
<שירה ברנד: זה כשלוש שנים ישראל חברה במאגד האירופי לבקרת בנייה, ה-CEBC, כשאנחנו משתתפים בכנסים שלהם, ובאוקטובר יתקיים בישראל הכנס הבין-לאומי בהשתתפות 18 מדינות מאירופה שחברות באיגוד הזה.
<שירה ברנד: אנחנו חברים פעילים באיגוד מכוני הבקרה, האיגודים המקצועיים שעוסקים בבקרה, אנחנו גם נמצאים בקשר שוטף עם ה-RICS, שהוא הגוף המקצועי החשוב והמרכזי בעולם שעוסק בתחום הערכה, בקרה וניהול נדל"ן, הם יושבים בבריטניה ויש להם סניפים נוספים ברחבי העולם: בניו-יורק, בלונדון, בריסל, הונג-קונג, בייג'ין, סידני, מהם אנחנו לומדים איך להסמיך את הבקרים בישראל.
<שירה ברנד: כבר התחלנו פה בארץ, בשיתוף של משרד הפנים וה-RICS, להכשיר בקרי בנייה, כדי שיהיו לנו בקרים ונהיה מוכנים, שיהיו לנו עובדים במכוני הבקרה, וכמובן אנחנו גם בקשר רצוף עם מכון בקרה בריטי שמדריך אותנו ומסייע לנו בהקמת מכוני הבקרה ובהכוונה.
מירי רגב: האם הנציג הבריטי רוצה לדבר?
<שירה ברנד: כן.
<שירה ברנד: אנחנו נבקש ממנו.
<שירה ברנד: אני רק רוצה עוד שני משפטים בעניין הזה.
<שירה ברנד: באנגליה מכוני הבקרה הם מלכתחילה רק ברשות, והחליטו כבר לפני 20 שנה להוזיל את המחיר ולהפריט את ההליך, תוך כדי הגברת האיכות, ואז החליטו על הקמת מכוני הבקרה הפרטיים שמאוד-מאוד מצליחים בכלל באירופה, אבל באנגליה במיוחד.
<שירה ברנד: נבקש מסטיבן רמו, שמדבר גם עברית, להציג את זה.
מירי רגב: סטיבן, בבקשה.
מירי רגב: בוא תצטרף אלינו, אבל ממש קצר.
<סטיבן רמו: אני מנהל מכון בקרה באנגליה.
<סטיבן רמו: הקמנו את מכון הבקרה לפני 12 שנים.
<סטיבן רמו: המשרד שלנו בלונדון ואנחנו עובדים בכל אנגליה.
<סטיבן רמו: מה שאנחנו עושים זה את כל הבקרה, בקרת תכן ובקרת ביצוע, אנחנו עובדים עם קבלנים, יש לנו קליינטים של קבלנים, יזמים וגם מהנדסים ואדריכלים.
<סטיבן רמו: כולם עובדים יחד.
<סטיבן רמו: מה שזה עושה, זה מחבר את הצוות של הקבלן, היזם והמהנדס עם מהנדס העיר, וכולנו עובדים בצורה אחת.
<סטיבן רמו: אנחנו בודקים ראשית כול את הבניינים בבקרת תכן.
<סטיבן רמו: בדיקת התכן תלויה בגודל הבניין, אבל בניין מגורים עם חמש עד עשר קומות לוקחת שבועיים.
<סטיבן רמו: אם מקבלים את כל החומרים מראש, נותנים אישור על התכן ואז זה מגיע לאתר.
<סטיבן רמו: עם כל הבדיקות באתר אנחנו בודקים באתר ומוסיפים - - -
מירי רגב: המלצות והערות.
<סטיבן רמו: באנגליה זה קצת שונה ממה שיהיה פה, כי אנחנו עושים טופס גמר, אבל פה תהיה המלצה למהנדס העיר.
<סטיבן רמו: הטופס שאנחנו עושים את הבדיקה האחרונה, ההמלצה או הטופס גמר יוצא באותו יום.
מירי רגב: למה בארץ לא עשו מה שקורה באנגליה בלי אישור המהנדס?
<שירה ברנד: לא הסכימו לתת את כל הסמכויות השלטוניות למכון הבקרה.
<שירה ברנד: מכון הבקרה ממליץ, ואז לא נשאר למהנדס הרבה מאוד - - -
מירי רגב: זה עוד גורם בדרך.
מירי רגב: אם כבר הולכים למכון בקרה, למה לא להסמיךX מכוני בקרה, שיעבדו על-פי תעריף מסוים ולא יהיו מונופולים ויעלו את המחירים, ואז זה יתגלגל מן הסתם אל הציבור?
מירי רגב: תהיה בקרה, פיקוח על המחירים, ידעו מי עובד אתם, הם יהיו מוסמכים, ואז אותו גורם יקבל את ההחלטה מהתחלה עד סופה.
מירי רגב: למה שיהיה עוד גורם באמצע, יעבירו את זה למהנדס, והמהנדס ישאל שאלות, יעביר לפה ויעביר לשם?
<שירה ברנד: הוא לא צריך להעביר - - -
אורי מקלב: מי שנותן את תעודת האישור זה מכון הרישוי.
<שירה ברנד: הוא לא צריך להעביר לגורמים נוספים, כי ריכז את זה מכון הבקרה, אבל אם יש דברים שקשורים לבקרה המרחבית, שמכון הבקרה לא עושה: השאירו לכלוך על המדרכה, לא תקנו גדרות, דברים כאלה – אלה דברים שעדיין צריך להשאיר בידי רשות הרישוי.
<סטיבן רמו: אנחנו בודקים פרויקטים קטנים, שזה שיפוצים, כל מה שכתוב בחוק.
מירי רגב: באנגליה.
<סטיבן רמו: באנגליה, משיפוצים עד בניינים ענקיים כמו שדה תעופה חדש.
<סטיבן רמו: מה שכתוב בחוק זה חובה.
<סטיבן רמו: חובה שיהיה מכון בקרה.
<סטיבן רמו: מה שמכון בקרה עושה זה ביטחון הציבור, כי עובדים בשביל הציבור, לא עובדים בשביל הקבלן או מישהו אחר.
מירי רגב: לא ידעתי.
מירי רגב: חשבתי שבארץ אנחנו עובדים בשביל הקבלנים...
<סטיבן רמו: לפעמים הקבלנים חושבים שהם משלמים - - -
מירי רגב: אני שמחה שאתה מדבר כך, אולי גם אצלנו מכוני הרישוי ידברו כך, שהם עובדים בשביל הציבור.
מירי רגב: נכון, שירה?
<סטיבן רמו: זה התפקיד, זה בשביל הציבור.
מירי רגב: אני עדיין לא מבינה למה מכון הבקרה לא יכול לפעול בדיוק כמו באנגליה, קרי, בפרויקטים מוגבלים מסוימים בסדר גודל שאנחנו נקבע, בהיקף שנקבע, הוא יפעל בדיוק כמו מכון רישוי של רכב, כמו שאמר פה גם חבר הכנסת מקלב?
מירי רגב: בהיבטים מסוימים המכון הוא זה שיקבע.
מירי רגב: הרי כל הפרוצדורה הזאת - - -
<שירה ברנד: זו בדיוק הכוונה.
מירי רגב: שלא יעביר למהנדס.
מירי רגב: למה להעביר למהנדס?
<שירה ברנד: המהנדס בודק היבטים שלא נבחנים על-ידי מכון הבקרה.
<שירה ברנד: מכון הבקרה בודק את כל ההיבטים של התכן, של הגורמים המאשרים.
מירי רגב: מה המהנדס בודק?
<שירה ברנד: אם אחר-כך נשארו עוד דברים מרחביים שקשורים לסיום פעולת העבודה.
<שירה ברנד: עדיין יש דברים שקשורים להיבטים המרחביים של הרשות, לא של התכן עצמו.
<סטיבן רמו: באנגליה זה קצת שונה ממה שיש פה בחוק.
<סטיבן רמו: חילקו את החוק לשני חלקים: האחד למרחבי ואחד לבנייה.
<סטיבן רמו: אלה שני חוקים שונים.
<תומר רוזנר: איך זה באנגליה?
<תומר רוזנר: יש עכשיו הוראה בתוכנית של מקום מסוים שכל הרעפים צריכים להיות אדומים.
<תומר רוזנר: את זה אתם לא בודקים?
<סטיבן רמו: לא.
<תומר רוזנר: איך בסוף הוא מקבל תעודת גמר ויודעים שהרעפים יהיו אדומים?
<שירה ברנד: סומכים על - - -
<סטיבן רמו: אפילו שלא בודקים את זה, רואים את זה.
<סטיבן רמו: זה לא בתכן של מה שעושים.
<שירה ברנד: לכן צריך לחזור בכל זאת למהנדס הרשות.
מירי רגב: בכלל צריך להוציא את מכון הבקרה מהחוק הזה עד שלא נבדוק כל מה שקורה.
מירי רגב: יש כאן המון סוגיות למכון בקרה, לא בטוח שהוא צריך להיות חלק מהחוק הזה.
מירי רגב: נתקדם ונראה.
מירי רגב: אם יהיו עוד שאלות, מן הסתם אתה פה.
מירי רגב: אם אתה רוצה להגיד משהו כללי, בבקשה, כי אנחנו רוצים להתחיל עם החוק.
<סטיבן רמו: מה שראיתי שקרה בחדרה, בדברים כאלה מכון הבקרה עוזר שזה לא יקרה, כי מישהו יודע שבאים לבדוק, אז עושים יותר.
<סטיבן רמו: זה גם חוסך לקבלן כסף.
מירי רגב: כמה זה חוסך לציבור?
<תומר רוזנר: כמה זה עולה לקבלן?
מירי רגב: כמה זה חוסך לציבור - -
דוד ביטן: זה לא חוסך, זה מוסיף.
מירי רגב: - - ואחר-כך כמה זה עולה לקבלן.
<סטיבן רמו: זה עולה בסיבות 0.6%-0.5% ממחיר הבנייה.
<שירה ברנד: באנגליה.
<סטיבן רמו: זה על כל פרויקט.
<סטיבן רמו: בפרויקטים קטנים זה לא עולה הרבה, כי זו לא עבודה גדולה.
<שירה ברנד: חשוב להגיד שבאנגליה זה פרטי לגמרי.
<סטיבן רמו: בדרך כלל אומרים שזה חוסך לקבלן בסביבות 10% ממחיר הבנייה.
דוד ביטן: איך זה חוסך 10%?
<סטיבן רמו: עוזרים בשיטת הבנייה עם שינויים, עם חיסכון ואפשר לשנות תוכניות.
דוד ביטן: אתם יועצים לקבלן איך לבנות?
<סטיבן רמו: לא יועצים לקבלן.
<סטיבן רמו: הקבלן שואל ומבקש לפעמים המלצות, אם אפשר לעשות זה וזה, אם אפשר לקצר זה וזה, חושבים שהמהנדס עושה יותר מדי, שואלים שאלות.
<סטיבן רמו: לפעמים יש דברים שאפשר לעזור לקבלן, זה קורה בדרך כלל.
מירי רגב: סטיבן, אנחנו נשאל פה שאלות.
<שירה ברנד: עוד משפט אחד לגבי המחיר שנאמר.
<שירה ברנד: באנגליה המשא-ומתן הוא פרטי, כל אחד סוגר עם מכון הבקרה את המחיר.
<שירה ברנד: פה בארץ אנחנו לא מציעים את זה, אנחנו מציעים שתהיה אגרה מסודרת שתיקבע על-ידי המחוקק ולא תשאיר לשוק החופשי גם לקבוע את המחירים האלה, ולכן אי-אפשר כל-כך ללמוד על המחירים עצמם, אבל כן אנחנו לוקחים את קנה המידה למחיר שאנחנו מתכוונים ששיעורי האגרות שלנו יהיו.
מירי רגב: תודה רבה, סטיבן.
אורי מקלב: גברתי היושבת-ראש, יש הערכה כמה העלות?
מירי רגב: היא דיברה על זה בפעם שעברה.
מירי רגב: כמה היא אמרה?
<שירה ברנד: בין 3,000 ל-5,000.
מירי רגב: בין 3,000 ל-5,000 שקל לדירה.
אורי מקלב: מדובר גם על הרחבת דיור ומרפסת.
אורי מקלב: לא מדברים דווקא על קבלנים, מדברים גם על אנשים פרטיים.
<שירה ברנד: זה לא משנה, מדברים על יחידת דיור, זה לא משנה אם זה לקבלן או לאזרח.
מירי רגב: אנחנו עוברים לסבב התייחסויות.
מירי רגב: נתחיל עם ההגדרות הרלוונטיות, סימן א'.
מירי רגב: זה יהיה סבב ראשון.
מירי רגב: סבב שני יהיה סימן ב', בקרים מורשים ומכון הבקרה, והסבב השלישי יהיה סימן ג', דרכי עבודתו של מכון הבקרה.
מירי רגב: אנחנו מתחילים בסבב הראשון.
מירי רגב: ממשלה נא לרשום את ההתייחסויות.
<נירית אהרון: אין לנו הערות.
מירי רגב: מיכאל טירר.
<מיכאל טירר: להגדרות אין לנו הערות.
<תומר רוזנר: הגדרות וסימן א'.
מירי רגב: אין לכם?
<מיכאל טירר: אני צריך לבדוק מה סימן א' כולל.
מירי רגב: עד שתבדקו, נמשיך הלאה.
מירי רגב: אמיר הלר.
<אמיר הלר: להגדרות אין לנו הערות.
מירי רגב: הגדרות וסימן א'.
<קריאה: הקמת מכון בקרה ותפקידיו – סימן א'.
מירי רגב: זה כל מה שקשור להקמת מכון בקרה ותפקידיו.
<תומר רוזנר: יכול להיות שאין להם הערות.
מירי רגב: שרון קרני.
<שרון קרני כהן: אם אפשר, עוד שנייה, כי אני לא סגורה - - -
מירי רגב: חבר'ה, נא להיערך.
<רוני טיסר: זה 158יג עד 158יז.
מירי רגב: תמר מגדל.
מירי רגב: נתי איננו?
דוד ביטן: מה זה סימן א'?
<תומר רוזנר: אני אבהיר.
<תומר רוזנר: יש סעיפי הגדרות שהם סעיפים כלליים, שאנחנו חושבים שהם צריכים לעבור לפה, ולכן הבאנו אותם לפה.
<תומר רוזנר: בנוסף, אנחנו מבקשים התייחסות לסעיפים 158יג עד יז, כולל.
מירי רגב: מישהו ממי שנרשם מוכן?
מירי רגב: מוכנים?
מירי רגב: מי אתם?
<נטע ברנר: משרד הכלכלה ונרשמתי.
מירי רגב: מה זה משרד הכלכלה?
<כרמית יוליס: משרד הכלכלה זה הממשלה.
<נטע ברנר: אנחנו יודעים, אבל לא הגענו להסכמה.
<תומר רוזנר: מותר להם לדבר.
<קריאה: אם לא הגענו להסכמה, אנחנו לא פותחים את זה פה.
<כרמית יוליס: אם הם לא סגרו בממשלה, אתם לא יכולים לעשות - - -
מירי רגב: מה זה "לא יכולים"?
מירי רגב: בטח שהם יכולים.
מירי רגב: אני קובעת אם הם יכולים או לא, לא את.
<כרמית יוליס: עוד לא גמרנו לדבר.
מירי רגב: הם ידברו.
מירי רגב: משרד הכלכלה, בבקשה.
<נטע ברנר: משרד הפנים פנה אלינו כדי שנסדיר את הרישום של הבקרים לא המורשים, הבקרים הרגילים אצלנו בפנקס.
<נטע ברנר: אנחנו מכירים בחשיבות הזאת, מנסים להירתם לכך.
<נטע ברנר: לא הגענו עדיין להסכמה כיצד זה יתבצע.
<נטע ברנר: יש שני פנקסים תחת שר הכלכלה, פנקס המהנדסים והאדריכלים ופנקס ההנדסאים, לכל אחד יש תנאים לרישום.
<נטע ברנר: אני מבינה, לפי משרד הפנים, שרוב הבקרים יהיו מהנדסים, אדריכלים או הנדסאים, לכן הם יכולים להירשם בפנקס, השאלה באיזה מדור.
<נטע ברנר: אנחנו אומרים שנפתח מדור חדש שקוראים לו "מדור הבקרה", שלא היה דבר כזה, אנחנו צריכים להיכנס לאחד מתתי-הסעיפים בחוק המהנדסים או בחוק - - -.
<נטע ברנר: כרגע בגלל שאין עדיין תואר אקדמי בבקרה, וזה התנאי, אנחנו רוצים שתהיה הוראת מעבר עד שמשרד הפנים – עכשיו הוא במגעים מול המל"ג לעשות תואר אקדמי בבקרה – אנחנו מבקשים שעד אז יהיה רשום בהצעת החוק, ככל שהחלק הזה יעבור, שתהיה הוראה שהרשם שלנו, גם רשם המהנדסים וגם רשם ההנדסאים, ינהל פנקס ובו יהיה בקרים.
מירי רגב: צודקת.
<תומר רוזנר: מה זה עכשיו?
מירי רגב: הוראת מעבר כי אין להם בקרים, או שמשרד הפנים ישנה את הקריטריונים.
מירי רגב: אין כזה.
מירי רגב: הם ימציאו?
<שירה ברנד: אני רוצה להגיד בזהירות, יש אפשרות גם להכיר בארגון בין-לאומי שמסמיך בקרים, ואנחנו כרגע בודקים את שתי האפשרויות.
מירי רגב: אני רוצה לייצא עבודות לארגון בין-לאומי?
<שירה ברנד: לא.
<שירה ברנד: רשם המהנדסים מכיר בארגון, כמו שהתחלתי ואמרתי, שהוא מוכר ברוב מדינות העולם.
<שירה ברנד: יותר מ-150 מדינות בעולם מכירות בהסמכה של ארגון בין-לאומי, שקוראים לו "RICS".
<שירה ברנד: אנחנו בוחנים את האפשרות שגם מדינת ישראל תהיה אחת המדינות האלה בתקופות הביניים עד אשר נסיים את הדיון מול האקדמיה לגבי תואר ראשון או תואר שני.
מירי רגב: תגיעו להסכמה עם משרד הכלכלה ותביאו בפערים.
<תומר רוזנר: אני רק רוצה להדגיש שאם מדובר בפנקס נפרד, יש להסדיר כמובן את נושא הרישום בפנקס, ביטול הרישום בפנקס וכל ההוראות שיחולו לעניין זה.
<נטע ברנר: אנחנו מסכימים.
<שירה ברנד: לכן אנחנו מעדיפים להסתמך על הפנקס הקיים.
<תומר רוזנר: הם מסכימים.
<שירה ברנד: צריך לכתוב מחדש את כל סעיפי החוק.
<כרמית יוליס: זה לא מספיק מוסדר, בגלל זה רצינו לבקש להסדיר.
<תומר רוזנר: אני מסכים שצריך לכתוב מחדש את כל סעיפי החוק.
<כרמית יוליס: רק לומר, כשמנהלים פנקס, מה המשמעות של זה.
מירי רגב: נטע, רשמנו.
מירי רגב: אני חוזרת מההתחלה.
מירי רגב: נירית, רשות הטבע והגנים.
<נירית אהרון: 158יח(ב).
<תומר רוזנר: אנחנו לא ב-יח, אמרנו "סימן א' עד סעיף יז, כולל".
מירי רגב: מיכאל.
<מיכאל טירר: יש לנו שתי הערות.
<מיכאל טירר: האחת בסעיף 48 להצעת החוק, 158טו(ג), אנחנו חושבים שרצוי לאפשר גם למכון בקרה שהוא גוף ממשלתי או של רשות או של חברה ממשלתית לבקר חברה ממשלתית או גוף ממשלתי אחר.
<מיכאל טירר: הסיבה לכך היא שלא תמיד אותו גוף, למשל בגופי תשתית גדולים, יכול להקים מכון של עצמו, והנוסח של הסעיף לא מאפשר לגוף אחד לתת את השירותים האלה לגוף אחר, ולהיפך.
<מיכאל טירר: כמובן בתנאי שאין תחרות ביניהם, ניגוד עניינים וכו'.
<מיכאל טירר: ההערה השנייה שלנו נוגעת לסעיף 158כט - - -
<תומר רוזנר: אנחנו לא שם.
מירי רגב: אנחנו בסימן א' עכשיו.
<אמיר הלר: הערה ראשונה לגבי הגדרה של בקרת תכן.
<אמיר הלר: ההגדרה קצת לא ברורה לנו מבחינת הוודאות של מה זה בקרת תכן, והסיומת של ההגדרה.
<אמיר הלר: "הכול בנושאים ובעניינים שקבע שר הפנים לפי הוראות שקבע" זה מאוד כללי, אנחנו לא יודעים מה זה אומר, למעשה מה יבדקו בתכן.
<אמיר הלר: מה זה אומר בקרת תכן?
<אמיר הלר: נשמח להבהרות, כי כרגע זה מאוד-מאוד פלואידי.
<אמיר הלר: סעיף 158יד(2), בתפקידי מכון הבקרה כתוב "לבצע בקרת ביצוע".
<אמיר הלר: דיברנו על זה ארוכות בסוף הדיון הקודם, ואנחנו סבורים שזה לא מתפקידו של מכון הבקרה לבצע בקרת ביצוע.
<אמיר הלר: זה עוד גורם שנכנס לתוך בעלי התפקידים שהם בעלי הסמכות ובעלי האחריות לביצוע הבניין, זה עוד גורם שעלול להפריע.
<אמיר הלר: מה גם שאנחנו סבורים שאנשי המקצוע של הקבלן שמבצע הם בעלי הידע והם בעלי האחריות לאחר מכן אם קורה כשל.
<אמיר הלר: הערה נוספת היא להגדרה של מנהל בקרת ביצוע, שזה לאחר מכן, וככל שיוחלט כאן להוריד את הנושא של לבצע בקרה ביצוע היא לא תהיה רלוונטית.
מירי רגב: שרון.
<שרון קרני כהן: אנחנו בסעיף 48?
<תומר רוזנר: כל היום.
מירי רגב: כל היום הזה זה 48.
<שרון קרני כהן: התייחסנו לזה באריכות בהערות, אני אביא רק את ראשי הפרקים.
<שרון קרני כהן: ההמלצה של ועדת זיילר היתה לבצע הפרטה חלקית, ובאמת הרקע שם היה שנאמר שיש ריבוי נורמות וקשה אכן להתמצא וגם למומחים קשה להתמצא וכן הלאה.
<שרון קרני כהן: זה הרקע לדברים.
<שרון קרני כהן: שתי המלצות מרכזיות שהיו, בנוגע להבטחת יציבות הנדסית של מבנה, שמכוני בקרה יבצעו בדיקה מלאה – להבדיל מבדיקה מדגמית – יבצעו בדיקה מלאה של חישובים סטטיים ומבנים מיוחדים שהוגדרו שם, ולגבי בקרת ביצוע, שמכוני בקרה יורשו לפעול באזורים גיאוגרפיים מוגדים.
<שרון קרני כהן: אלה שתיים מההמלצות שעלו שם.
<שרון קרני כהן: לדעתנו יש קושי עקרוני במתווה שמוצע כאן, כי מדובר בהפרטה חלקית, אבל היא חסרה נדבכים מאוד חשובים.
<שרון קרני כהן: בוועדת זיילר כן התייחסו לניגוד עניינים, וגם עלתה שם איזו הערה.
<שרון קרני כהן: אני מפנה לעמוד 330 בדוח זיילר, דובר שם על החשש מלחצים, שיש חשש אמיתי שהלחצים על מכוני הבקרה יהיו אפילו גדולים יותר מהלחצים שקיימים על הוועדות המקומיות.
<שרון קרני כהן: לדעתנו זה משהו שצריך להתמודד אתו בצורה שמכסה את זה טוב יותר ממה שבהצעה הקיימת.
<שרון קרני כהן: לגבי העלויות הנוספות, אני רואה שכאן הוגש הדוח הזה, אז צריך ללמוד אותו.
<משה פולאקביץ: אני מחליף אותה.
<משה פולאקביץ: שתי הערות: הראשונה נוגעת להתייחסות של הוועדה לנושא של מכוני בקרה, שהם חברות ממשלתיות, שיעשו בקרה על היתרים שהם מגישים בעצמם.
<משה פולאקביץ: צריך להדגיש בנושא הזה שמדובר על חברות ממשלתיות בלבד, ובמיוחד בהקשר של חברות תשתית וחברת כביש חוצה ישראל.