GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גיל מושקוביץ: 911 הוכח כפתרון רע במקומות מסוימים בעולם.
<גיל מושקוביץ: אנחנו מדברים על המוקד הרפואי, שאמור להפעיל את הכוננים של כל הארגונים כולם תחת מוקד הכוננים של מגן דוד אדום, תחת ארגון הגג הלאומי של הצלחת החיים.
<גיל מושקוביץ: מ-1 בפברואר הנוהל הזה ייכנס לתוקף.
<גיל מושקוביץ: משרד הבריאות, הרגולטור הבין שיש פה פערים בנושא הזה.
<גיל מושקוביץ: הכול יעבוד תחת מד"א במענה הרפואי הזה.
יפעת קריב: עדיין, אם יש דברים נוספים שתרצו שנכניס לסיכום שלנו, בבקשה.
<שי קוניץ: עדיין הבעיה היא המענה ההומניטרי, שלא התקבל דרך המוקד הזה.
<שי קוניץ: צריך לעשות מוקד לאומי.
יפעת קריב: זה מה שגיל ממד"א אומר שיקרה.
<דוד זוהר: בסוף מדברים פה על המון אנשים כאילו קטנים.
<דוד זוהר: זה מחזיר אותנו למה שאנחנו עושים, שאנחנו המודל הכי מוצלח לדבר הזה – זה היכרות של פרטי-פרטים, של שכונות.
יפעת קריב: זה צח"מ.
יפעת קריב: הגנת העורף דיבר – בסדר גמור.
<דוד זוהר: לא קיבלנו מהם שום פנייה.
<דוד זוהר: הם לא יודעים עלינו.
יפעת קריב: אלה המסקנות.
יפעת קריב: הנקודה הזאת הובהרה.
יפעת קריב: ניקח את כל מה שנאמר פה, נכין סיכום מסודר לוועדה.
יפעת קריב: זה יקרה ב-48 השעות הקרובות.
יפעת קריב: אנחנו נכתוב את הסיכום.
יפעת קריב: זה יגיע אליכם במהרה.
יפעת קריב: תודה רבה לכל מי שהגיע והשתתף.
יפעת קריב: הישיבה נעולה.
מירי רגב: שלום, אני פותחת את הדיון.
מירי רגב: אני מתנצלת על האיחור, פשוט היום זה יום ההוקרה למערך הכבאות בכנסת, היה לנו דיון חשוב על כל סוגיית הבטיחות באש של מערך הכבאות וחזרנו אליכם.
מירי רגב: היום הדיון ממשיך בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 102), התשע"ג-2013.
מירי רגב: הגענו סוף סוף לסעיף העיקרי של הרפורמה, סעיף 27.
מירי רגב: עד היום דיברנו על מנגנוני האיזון והבקרה ועכשיו אנחנו הולכים לדבר על הרחבת הסמכויות של הוועדה המקומית, שזו מהות החוק, מהות הרפורמה.
מירי רגב: מהיום אנחנו הולכים לתת גז בנושא החוק.
מירי רגב: החוק יעבור בתחילת מרץ במליאה, כפי שאמרתי.
מירי רגב: הוא יעבור עם תיקונים כאלה ואחרים.
מירי רגב: אפילו השארתי שבוע לריב עם שר הפנים ובינת שוורץ על התיקונים שנרצה להביא והם לא יקבלו.
מירי רגב: אבל אני מתכננת להביא את החוק לחקיקה בוועדה בתחילת מרץ ומיד לאחר מכן במליאה.
מירי רגב: זה אומר שניפגש גם בימי ראשון, יש לפחות ארבעה ימי ראשון שכבר הודעתי לוועדה שנתכנס כאן.
יעקב אשר: את רוצה לעשות גם בתל-אביב בימי ראשון?
מירי רגב: האמת היא שכל ה-facilities של הוועדה הם כאן.
מירי רגב: להביא את התמלילנית ואת היועץ המשפטי – למרות שהוא תל-אביבי - - -
יעקב אשר: בשבילו ביקשתי את זה.
מירי רגב: אולי אחשוב על זה.
מירי רגב: אולי הוועדה המייעצת תארח אותנו, אולי מהנדס העיר של תל-אביב יארח אותנו.
מירי רגב: נראה, אולי נאחד את אחד הדיונים עם הסיור שאנחנו רוצים לעשות במכון הרישוי בתל-אביב.
מירי רגב: בכל מקרה, תקציב האירוח יהיה על חשבונך, עודד.
<עודד גבולי: אין בעיה, קיבלתי את זה.
<עודד גבולי: שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
מירי רגב: בכל מקרה, אנחנו הולכים לזרז את החוק ולהיכנס לליבה.
מירי רגב: בינת תציג את עיקרי סעיף 27 ולאחר מכן נעבור ליועץ המשפטי ולהתייחסות של הגורמים הרלוונטיים.
<בינת שוורץ: תודה רבה, גברתי יושבת-הראש.
<בינת שוורץ: אני מזכירה לעצמנו, בתיקון 102 אנחנו עוסקים בעיקר בשני דברים: 1.
<בינת שוורץ: תכנון; 2.
<בינת שוורץ: רישוי.
<בינת שוורץ: בשניהם הכוונה שלנו היא לשפר את ההליך ולשפר את האיכות.
<בינת שוורץ: בתכנון זה בא לידי ביטוי בביזור סמכויות לוועדות המקומיות, עם הגברת אמצעי השליטה עליהן ועם הגברת השקיפות והמקצועיות שלהן, והקלה מסוימת בהליכי תכנון.
<בינת שוורץ: ברישוי זה בא לידי ביטוי במסלולי רישוי מגוונים ובהקמת מכוני בקרה שישפרו את איכויות הבדיקה.
<בינת שוורץ: כרגע התבקשתי להציג אך ורק את הרציונל של ביזור הסמכויות לוועדות המקומיות.
<בינת שוורץ: המצב הקיים הוא שיש הרבה סמכויות תכנון ברמה הארצית, פחות בוועדות המחוזיות ומעט בוועדות המקומיות.
<בינת שוורץ: תכנון.
<בינת שוורץ: הדבר מקבל ביטוי גם במספר התוכניות שמטופלות בכל אחת מהוועדות.
<בינת שוורץ: נכון להיום – אני משקפת לכם מצב נכון להיום בכל אחת מהוועדות – יש לנו כ-250 תוכניות בטיפול המועצה הארצית, תכניות שבסמכותה; כ-630 בממוצע בכל אחת משש הוועדות המחוזיות וכ-13 תוכניות בממוצע לכל ועדה מקומית.
<בינת שוורץ: את הדבר זה, 630 לכל ועדה מחוזית לעומת 13 בוועדת מקומית – את זה אנחנו רוצים לשנות ולהגיע למצב שבו לוועדות המקומיות יש מספיק סמכויות כדי לנהל את העיר.
<בינת שוורץ: מה הרציונל בהחלטה אילו סמכויות עוברות לוועדות המקומיות ואילו לא?
<בינת שוורץ: זאת השאלה הגדולה שעמדה בפנינו, ואותה אני רוצה להציג.
מירי רגב: גם איך אנחנו מחזקים את הוועדות המקומיות בפריפריה, שלא יהפכו להיות הוועדות החלשות ולא יקבלו שום יכולת לקבל את העצמאות שלהן בעיר שבה הן נמצאות.
<בינת שוורץ: בבסיס הרציונל עומד מדרג ועדות.
<בינת שוורץ: כלל הוועדות המקומיות – בואו נקרא להן לצורך העניין "רגילות" – ועדות מקומיות עצמאיות, כאלה שהן חזקות יותר ושר הפנים הסמיך אותן ככאלה, וועדה שהיא גם עצמאית וגם יש לה תכנית מתאר.
<בינת שוורץ: הסמכויות מותאמות, בגדול, למדרג הזה.
<בינת שוורץ: לגבי כלל הוועדות המקומיות – הכוונה הייתה להוסיף להן סמכויות מינוריות, סמכויות שיאפשרו להן לעשות שני דברים עיקריים: 1.
<בינת שוורץ: סמכויות שיקלו עליהן לבצע פרויקטים לטובת הציבור.
<בינת שוורץ: הציבור עמד בראש מעייננו.
<בינת שוורץ: 2.
<בינת שוורץ: לאפשר להן לקדם פרויקטים שיש להם חשיבות לאזרח.
<בינת שוורץ: לא חשיבות לעיר, לא חשיבות למשק, לא חשיבות למדינה, לא חשיבות לכלכלה – לאזרח, ותיכף נראה איזה.
<בינת שוורץ: למשל, לעניין פרויקטים לטובת הציבור נתנו לכל ועדה מקומית, גם כזאת שלא מוסמכת ולא מקצועית ולא עצמאית, להגדיל שטח של מתקני תשתית מקומיים בתוכנית; נתנו לה סמכות לקבוע מבנים לשימור; נתנו לה סמכות לקבוע דירות להשכרה ולהוסיף זכויות במגרש לצורך כך.
<בינת שוורץ: אני מזכירה – את זה נתנו רק על קרקעות מדינה.
<בינת שוורץ: נתנו לכל ועדה מקומית אפשרות לשנות את מיקום שטחי הציבור באמצעות איחוד וחלוקה.
<בינת שוורץ: עד היום אסור היה לה - - -
יעקב אשר: לא אסור, הייתה חוות דעת משפטית.
<בינת שוורץ: הייתה חוות דעת משפטית שהיה לה אסור, וכעת אנחנו עושים - - -
מירי רגב: על העניין של - - -
<בינת שוורץ: החלפת שטחים באותם בעלים.
<בינת שוורץ: נתנו לכל ועדה מקומית גם סמכות לקבוע בתוכנית זכות מעבר לציבור, הריסה או הפקעה.
<בינת שוורץ: עכשיו נסת
<בינת שוורץ: כל על סמכויות שניתנו להן ויש להן חשיבות מאוד נקודתית, רק בעיניים של האזרח.
<בינת שוורץ: קודם כול, נתנו סמכות לכל ועדה מקומית להוסיף שטחי בנייה מינוריים.
<בינת שוורץ: איזה מין שטחי בנייה מינוריים?
<בינת שוורץ: (1).
<בינת שוורץ: במגרש שיש בו מגורים, לפי תכנית שאישרה ועדה מחוזית, בבנייה רוויה – והגדרנו מה זו בנייה רוויה – או במגרש שמיועד לשימושים אחרים – תעסוקה, מלונאות, משרדים, תעשייה - אפשר להוסיף עד 375 מ"ר.
<בינת שוורץ: זה כלום, אין לזה משמעות לעיר, אין לזה משמעות למשק.
<בינת שוורץ: יש לזה הרבה משמעות לאדם שגר שם או לבעל העסק.
<בינת שוורץ: מה שעוד נתנו, הסמכויות הכלליות שקיבלו הוועדות הכלליות כולן, זה במגורים בבנייה לא רוויה להוסיף עד 175 מטר – 7% משטח המגרש.
<בינת שוורץ: הסמכויות האלה ניתנו אך ורק ליישובים עירוניים.
<בינת שוורץ: עוד סמכויות שניתנו: הוספת שטחי בנייה בתת-הקרקע, לא מוגבלים לצורכי שירות בלבד; הרחבות דירה – היום מותר להן עד-120 מטר, אפשרנו עד-140 מטר, כדי להתאים את זרוע המדינה שעוסקת בתכנון לזרוע המדינה שעוסקת בהיטל השבחה וקבעה שעד-140 מטר זה פטור מהיתר.
יעקב אשר: היטל השבחה.
<בינת שוורץ: והדבר האחרון, לצורך עידוד עסקים קטנים, היום מותר לוועדה מקומית להוסיף בתוכנית עד 15% משטחי הבנייה במגרש שימושים לצורך מסחר, משרד או מלונאות - הגדלנו את זה לעד 25%.
<בינת שוורץ: אנחנו חושבים שאחד האתגרים של מדינת ישראל זה לעודד עסקים קטנים, וזה אחד הכלים.
<בינת שוורץ: לגבי עירוב שימושים – זה רק ביישוב מעל 5,000 נפש.
<בינת שוורץ: זו תוספת הסמכויות שניתנה לכלל הוועדות המקומיות, מתוך הרציונל שהצגתי: פרויקטים לטובת הציבור ופרויקטים בעלי חשיבות לאזרח.
<בינת שוורץ: כל על הוועדות העצמאיות – אותו רציונל פעל גם כאן, רק יותר בגדול.
<בינת שוורץ: אם קודם הקלנו על הוועדות המקומיות לנהל את העיר באמצעות פרויקטים שיש להם חשיבות לציבור, פה אנחנו מנסים לתת להן עצמאות מלאה בניהול שטחי הציבור בעיר, משום שהאחריות של הוועדות המקומיות היא זאת, ואין סיבה שלא תהיה להן סמכות.
<בינת שוורץ: והדבר השני – נתנו להן סמכויות לטפל בפרויקטים שיש להם חשיבות לא רק לאזרח אלא גם חשיבות מאוד מקומית, חשיבות לעיר.
<בינת שוורץ: אין לזה השפעה על המחוז, אין לזה השפעה על הרשות המקומית הסמוכה, אין לזה מחוץ לגבולות העיר.
<בינת שוורץ: והנה מה שנתנו: (1).
<בינת שוורץ: במגרשים שהוועדה המחוזית ייעדה לצורכי ציבור אפשר להגדיל את שטחי הבנייה מעבר למה שנקבע, ללא הגבלה, גם לצורך חניון ציבורי ללא הגבלה.
<בינת שוורץ: (2).
<בינת שוורץ: עירוב שימושים - מבנה ציבורי שלא הוקם, אפשרנו לוועדה מקומית עצמאית להוסיף בו שימושים ולהגדיל את אחוזי הבנייה שם כדי להקים את מבנה הציבור, כדי שתובטח הקמתו.
<בינת שוורץ: (3).
<בינת שוורץ: אפשרנו להוסיף זכויות בנייה במגרז סחיר – כל מגרש, לא רק בייעוד ציבורי - כדי לממש באותו מגרש מטרות ציבוריות.
<בינת שוורץ: זאת אומרת, ועדה מקומית תוכל להוסיף עד 15% בנייה במגרש לצורך חיזוק, שימור או שטח פתוח פרטי, מתן זכות מעבר לציבור וכו'.
יעקב אשר: או שימוש ציבורי ממש.
<בינת שוורץ: או שימוש ציבורי ממש.
<בינת שוורץ: זה מעט זכויות לשימוש ציבורי ממש, אבל אפשר.
יעקב אשר: זה יכול להיות מועדון קטן או טיפת חלב או משהו בבניין.
<בינת שוורץ: יש סדרה של יעדים ציבוריים.
<בינת שוורץ: החוק הגדיר מה הם יעדים ציבוריים ואפשר לשר הפנים לקבוע בצו יעדים ציבוריים נוספים.
<בינת שוורץ: אני מזכירה, כל זה הוא מעבר לסמכויות שכבר ניתנו לכלל הוועדות.
<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על סמכויות תוספתיות.
<בינת שוורץ: דיברנו על הציבורי, עכשיו נסתכל על פרויקטים שיש להם חשיבות לעיר - תוספת זכויות בנייה למגורים במגרשים שהוועדה המחוזית אישרה אותם למגורים באופן מדורג, באופן יחסי לתוכנית מאושרת, אך ורק ביישוב עירוני; הוספת שטחי בנייה מדורגים ביחס למה שאשרה הוועדה המחוזית, והוספת שימושים שונים לתעסוקה.
<בינת שוורץ: הם הוועדה המקומית קבעה תעסוקה אך ורק מלאכה זעירה, אז ועדה מקומית יכולה להפוך לתעשייה עתירת ידע.
<בינת שוורץ: זה לא רק ביישוב עירוני, אבל אם היישוב הוא לא עירוני אין אפשרות בחוק להוסיף משרדים או להוסיף תעשייה עתירת ידע, מתוך כוונה לייצר איזשהו יתרון לרשויות העירוניות.
<בינת שוורץ: הוספת שטחי שירות ללא הגבלה, גם מעל הקרקע וגם מתחת לקרקע – מתחת לקרקע יש לכל הוועדות, לאלה הוספנו גם מעל הקרקע, ומותר להן להוסיף שטח עיקרי מתחת לקרקע ללא הגבלה.
<בינת שוורץ: גם פה הרציונל הוא שזה חשוב לעיר, זה מוסיף אינטנסיביות לעיר, זה מוסיף פעילות, וכל השיקולים הם שיקולים מקומיים.
יעקב אשר: יש שינוי בהגדרה של שטחי שירות?
<בינת שוורץ: לא, כרגע אין.
<בינת שוורץ: זה קבוע בתקנות, ואנחנו עובדים על תקנות חישוב שטחים.
<בינת שוורץ: ועדות מקומיות עצמאיות שיש להן תכנית מתאר עדכנית - כמובן, כל תכנית שתואמת את תכנית המתאר היא תכנית שבסמכותן.
<בינת שוורץ: אבל לצד העברת הסמכויות הזאת, שזה הרציונל שעומד מאחוריה, שומרת לעצמה המדינה את הזכות לא להסתמך על הוועדות המקומיות במספר נושאים, נושאים שבהם לא בהכרח האינטרס של הוועדות המקומיות תואם לאינטרס של הממשלה.
<בינת שוורץ: הוגדר מה זה תכניות בעלות חשיבות למדינה, הוגדר מי הגוף – זה חייב להיות גוף ציבורי - שמגיש אותן, ואז הוא יוכל לבחור ללכת לוועדה המקומית, אם היא משתפת פעולה ואם זה חשוב לה, או ללכת לוועדה המחוזית.
<בינת שוורץ: זה תכניות גדולות למגורים או לתשתיות או לצורכי ציבור.
<בינת שוורץ: כמובן שעם העברת הסמכויות עולה האחריות, ואי אפשר לקבל אחריות בלי שתהיה סמכות.
<בינת שוורץ: הסמכות מביאה לאחריות גדולה יותר ממה שמתנהלים היום, ולצורך זה אנחנו, במשרד הפנים, פועלים להכשיר ולעזור לוועדות המקומיות, וייצרנו בחוק מנגנוני בקרה, שדיברנו עליהם הרבה מאוד בדיונים הקודמים.
<בינת שוורץ: פעולות להכשרה ועזרה, אני לא חוזרת עליהן עכשיו, אבל חשוב לי כל פעם להציג אותן ולהזכיר אותן, כי הן גם מגובות בסיכום תקציבי בינינו לבין האוצר, הן גם כבר התחילו להיעשות ועוד ימשיכו להיעשות.
<בינת שוורץ: זה תהליך מתמשך.
מירי רגב: כל ההכשרה והעזרה יהיה בחוק.
מירי רגב: זה לא מספיק שזה ברור.
<בינת שוורץ: חלק מההכשרה והעזרה צריך להיות בחוק, חלק לא חייב, לדעתנו.
<בינת שוורץ: אני חוזרת על זה, ואני לא מתעכבת על זה.
<בינת שוורץ: חלק חשוב מתוך הכשרה ועזרה זה תכניות מתאר, כמו שאנחנו יודעים.
<בינת שוורץ: רציתי לפרוס לכם את התמונה.
<בינת שוורץ: הסתכלנו על תכניות המתאר שאושרו משנת 2000.
<בינת שוורץ: היום הן בנות 13 שנה, הן כבר קצת ישנות.
<בינת שוורץ: כשאנחנו מסתכלים על תכניות שאושרו משנת 2005 התמונה היא קצת אחרת, אבל בואו נתייחס רגע לתוכניות שאושרו משנת 2000.
<בינת שוורץ: כ-60 תכניות מאושרות יש ליישובים משנת 2000.
<בינת שוורץ: רוב היישובים הם יישובים חלשים.
<תומר רוזנר: כשאת מדברת על יישובים את מדברת על כפר או עיר - - -?
<בינת שוורץ: גם וגם.
<בינת שוורץ: אפשר לראות אותם, זה הרבה יישובים כפריים באזור הצפון, הרבה יישובי מיעוטים – דרוזים, ערבים, צ'רקסים וקצת בדרום.
<בינת שוורץ: אתם רואים בפריפריה, לשם הועברו משאבי המדינה משנות ה-2000.
<בינת שוורץ: כ-100 תכניות ל-100 יישובים נוספים נמצאים בהליכי תכנון היום.
<בינת שוורץ: מה שמסומן בשקף בשחור אלה תכניות במימון עצמי.
<בינת שוורץ: מה שרואים זה שהרשויות המקומיות באזור המרכז ורשויות שהן חזקות יחסית מממנות בעצמן את תכנית המתאר, אבל המדינה – בין אם משרד השיכון ובין אם זה משרד הפנים, רוב התוכניות כאן זה משרד הפנים – מממנת לכולם, מתוך מטרה להגיע למצב שבו בתוך שלוש, ארבע, חמש שנים שלכולם יהיו תכניות מתאר.
מירי רגב: אבל כרגע לרוב הפריפריה אין תכניות מתאר.
<בינת שוורץ: זה המצב כרגע, שדווקא בפריפריה יש יותר.
<יהודה זמרת: דווקא בפריפריה, בגלל שהמדינה הסיטה משאבים, יש תכניות.
יעקב אשר: כן, אבל זה משנת 2000 - - -
מירי רגב: אני רוצה לא רוצה לראות ככה מפה, אני רוצה לראות יישובים.
מירי רגב: מה זה המפה הזאת?
מירי רגב: אני רוצה לדעת איפה יש תכניות מתאר, אתם תציגו את זה בצורה מסודרת, ממתי תכניות המתאר ואיפה אין תכניות מתאר.
מירי רגב: אני רוצה שיהיה כתוב יישובים.
<קריאה: עם נפילות של גראדים.
מירי רגב: אני מבקשת, מנהלת הוועדה לרשום: פירוט של תכניות המתאר – באיזה יישובים, מאיזו שנה הן ואיפה הפערים.
יעקב אשר: ובאיזה מימון.
מירי רגב: ובאיזה מימון, מוסיף חבר הכנסת יעקב אשר ואני מקבלת את זה.
<בינת שוורץ: אין שום בעיה.
<בינת שוורץ: כמובן שהמפה הזאת מבטאת בדיוק את הטבלה הזאת, רק לא רציתי להטריח אתכם עם טבלאות.
<בינת שוורץ: אעביר, אין בעיה.
<בינת שוורץ: סדרה של פעולות לבקרה ושקיפות - בנוסף לבקרות שקבועות היום בחוק.
<בינת שוורץ: כל הבקרות המוצגות בשקף הן בקרות נוספות שקבועות בחוק, דנו עליהן ארוכות ורבות, אני רק מזכירה שהן קיימות.
<בינת שוורץ: מעכשיו אציג רק בהמשך לקריאת החוק, יחד עם קריאת החוק אדגים בגרפיקה כל סעיף וסעיף שנותן סמכויות לוועדות המקומיות.
מירי רגב: אז נקריא את החוק ונעשה את זה במקביל.
יעקב אשר: שאלה כללית: כמה רשויות עצמאיות יש היום?
<בינת שוורץ: 18.
יעקב אשר: 18 עצמאיות.
יעקב אשר: וכמה עצמאיות עם מתאר?
<יהודה זמרת: היום עצמאיות זה רק עם מתאר.
מירי רגב: לא ניכנס עכשיו לשאלות כי לא נתקדם אחר כך.
מירי רגב: נעבור סעיף סעיף.
מירי רגב: לפני שאנחנו עוברים לזה, יעקב ואני חזרנו עכשיו מדיון עם כמה חברי כנסת שהיה ביום ההוקרה למערך כבאות.
מירי רגב: עלה שם הנושא של תכנון תחנות מד"א, כב"א, ומשטרה.
מירי רגב: באיזה סעיף זה נכנס לנו, תומר?
<תומר רוזנר: זה יכול להיות בכל תכנית.
מירי רגב: האם בסמכות ועדה מקומית?
<יהודה זמרת: אם השטח מיועד כבר לצורכי ציבור.
<יהודה זמרת: תלוי מה הכוונה.
<יהודה זמרת: היום כל תכנית של רשות מקומית, הכול עבר למדינה.
מירי רגב: לדוגמה, היום במודיעין אין מבנה של תחנת כבאות.
<יהודה זמרת: אם המדינה הייתה רוצה להקים תחנת כבאות – זה מתחיל שם – בשטחים החומים אפשר היה להקים שם.
מירי רגב: אם כך, אני רוצה לחייב בכל עיר.
<יהודה זמרת: התכנון מאפשר, כולנו יודעים.
<יהודה זמרת: אנחנו עושים פה תכנון שמאפשר להקים.
<יהודה זמרת: את ההחלטה אם לקחת שטח חום ולהקים בו את תחנת הכבאות - - -
יעקב אשר: כמו שהיום, כשאתה מגיש תכנית אתה חייב להתחשב במבני ציבור שקיימים או לא קיימים.
יעקב אשר: איך מחייבים פר נפש – להחליט כמה נפש צריך בעיר חדשה או בשכונה חדשה בפרספקטיבה של עיר - לגרום לכך שהרשות תהיה חייבת: (1).
יעקב אשר: להקצות שטח לעניין הזה; (2).
יעקב אשר: להקים, אחרת לא תקבל אישורים על תכניות.
יעקב אשר: כי נוצר מצב שעיר כמו מודיעין, עם 130,000 איש - - -
מירי רגב: אם תהיה שם שריפה, אין תחנת כבאות ואז יאשימו, כמובן, את הנציב.
מירי רגב: אני רוצה לשמוע את היועץ המשפטי לוועדה.
<תומר רוזנר: לכאורה, התשובה המתבקשת לשאלתך, אם רוצים לקבוע סטנדרט כזה ורוצים שהוא יהיה ברמה התכנונית, הדבר הזה צריך להיות ברמה של תכנית ארצית שתגדיר סטנדרטים לכל הארץ או בתוכניות מתאר מחוזיות, כאשר הפירוט איפה תהיה התחנה וכו', זה בתוכניות מקומיות.
<תומר רוזנר: אבל אם רוצים להגדיר הגדרה כללית ומחייבת, היא חייבת להיות בתוכנית מתאר מחוזית או ארצית.
<בינת שוורץ: זו פרוגרמה, ובדרך כלל פרוגרמות לא נקבעות בתוכניות מתאר ארציות.
<בינת שוורץ: הן לא מחייבות כמו חוק אבל הן מנחות הנחיה מקצועית.
<בינת שוורץ: ובאמת, לא נעשו עד היום פרוגרמות על כמה אוכלוסייה צריך כמה תחנות לכיבוי אש וכמה תחנות משטרה.
<בינת שוורץ: אפשר לשקול את זה במסגרת הפרוגרמות שאנחנו עובדים עליהן.
מירי רגב: לא, לא, אי אפשר לשקול את זה.
מירי רגב: אני רוצה תשובה.
<יהודה זמרת: השאלה היא לא במישור התכנוני.
<יהודה זמרת: אני יכול לתת שטח.
<יהודה זמרת: מכיר את זה יעקב אשר מבני-ברק – אני יכול להגיד שאני משאיר שלושה דונם לתחנת כיבוי אש.
<יהודה זמרת: אבל את הכללים מי מחליט איך לתקצב אותה ואם להקים אותה – זה לא במישור התכנוני.
מירי רגב: אני לא ביקשתי את זה.
מירי רגב: אני רוצה שיהיה שטח, מתחם.
יעקב אשר: אבל, למשל, לא תוכל לבנות שכונה חדשה אם לא יהיה לה שטח כזה.
יעקב אשר: להטמיע את זה בתכנון כפרוגרמה, כמסמך מנחה.
<שמוליק ריפמן: זה לא יהיה כל כך פופולרי.
<שמוליק ריפמן: כל מה שקשור בביטחון צריך לעבור דרך ולמ"ב.
<תומר רוזנר: מה זה קשור לביטחון?
<שמוליק ריפמן: כב"א, תחנת משטרה וכל מה שקשור לביטחון – שיעבור בוולמ"ב.
מירי רגב: הסיכום שלי, תומר, הוא: אני מבקשת שאת נושא כב"א, מד"א ומשטרה – יהיה תיחום של אזורים בכל עיר לטובת העניין הזה.
מירי רגב: לא מביאים את החוק הזה להצבעה עד שאין הסדר שלנו מול משרד הפנים איך אנחנו מובילים את זה.
<תומר רוזנר: אל תסתכלי עלי, תסתכלי עליהם.
מירי רגב: אני מסתכלת עליך והם שומעים, הם מבינים.
<יהודה זמרת: הכבאות - - - אצלנו, אבל היום - - -
מירי רגב: בגלל שהיה אצלכם כל כך הרבה שנים ככה נראה המצב של הכבאות.
מירי רגב: לכן אני אומרת לך באופן חד-משמעי: לא יכול להיות מצב שאזרח במדינת ישראל, כשפורצת שריפה, לא יהיו גמישות של מרחק וזמינות של ארגונים מצילי חיים.
מירי רגב: זו צריכה להיות חלק מהאסטרטגיה שמורידים כלפי מטה.
מירי רגב: האסטרטגיה שמורידים כלפי מטה, של האחריות כלפי מעלה זה מד"א, כב"א ומשטרה.
<תומר רוזנר: בתי חולים.
מירי רגב: לא רוצה לדבר עכשיו על בתי חולים.
מירי רגב: אני מדברת על זה שיהיו כל עיר.
מירי רגב: גם בבניינים רבי קומות, חס וחלילה יש דליקה באחד מהבניינים, המנוף הכי גבוה זה עד 13 קומות.
מירי רגב: צריך להגיע לשם עם כלי טיס.
מירי רגב: אם בכל בניין כזה היתה הנחיה להקים תא של כב"א, זה לא היה נראה ככה.
מירי רגב: לכן, בגלל שאתם לא חשבתם על זה, אנחנו נחשוב על זה.
מירי רגב: כל מה שקשור למצילי חיים – אנחנו נטפל בזה.
מירי רגב: זאת ההנחיה.
<תומר רוזנר: לגבי החלק השני, זה הרבה יותר פשוט.
מירי רגב: אז אנחנו נתחיל עם המורכב ונעבור לפשוט.
מירי רגב: בזה סיימנו את מד"א, כב"א ומשטרה.
מירי רגב: העליתי את זה על השולחן, אני רוצה פתרון לזה.
מירי רגב: נא להתחיל להקריא את הסעיפים.
מירי רגב: אנחנו עוברים תשעה סעיפים בכל פעם.
מירי רגב: כל סבב של מתייחסים שנרשמו והגישו את ההערות שלהם יתייחסו לסעיפים.
מירי רגב: אני כבר אומרת לך, היועץ המשפטי - אני יודעת שזה לא לפי התקנון - אישרתי למועצות האזוריות, וזו פעם אחרונה.
מירי רגב: ככה, כי לא הגשתם בזמן.
מירי רגב: אתה יושב כאן כל הדיונים, אתה יודע.
מירי רגב: אנחנו בכל דיון מתי צריך להגיש, ולא הגשתם בזמן.
מירי רגב: רק בגלל שהנושא הזה קשור גם אליכם אני נותנת לכם להתבטא.
מירי רגב: זו פעם אחרונה שלא מגישים הערות בזמן.
מירי רגב: זה לא חוק פשוט, זה חוק מורכב.
מירי רגב: אם אני אתחיל לעבוד ככה החוק הזה לא יקודם לאף מקום.
מירי רגב: חייב שיהיה סדר ובקרה על דברים שאנחנו אומרים.
מירי רגב: המועצות האזוריות יתייחסו, למרות שהם לא הגישו את ההתייחסויות.
מירי רגב: מבחינתי, ח"כים מדברים על כל הסעיפים כל הזמן.
מירי רגב: אנחנו מתחילים עם תשעת הסעיפים הראשונים.
מירי רגב: נא לעשות הקראה שלהם.
<תומר רוזנר: הסעיף הראשון שאנחנו מתייחסים הוא סעיף שמתייחס לכל הוועדות, ללא קשר להסמכה שלהן.
<תומר רוזנר: זה הרוב שיחול על כל הוועדות המקומיות, על 127 הוועדות המקומיות, נכון להיום.
<תומר רוזנר: באופן מיידי מורחבות הסמכויות שלהן, כפי שהציגה מנהלת מנהל התכנון, בנושאים יחסית מינוריים.
<תומר רוזנר: הסעיפים הראשונים מתקנים סמכויות שיש להן כבר היום, ברובם סעיפי הבהרה וחידוד ובחלקם סעיפים של סגירת פינות של חסמים שנוצרו במהלך השנים, שאותם רוצים לפתוח ולאפשר לכל וועדות המקומיות התקדמות בנושאים יחסית מינוריים במשמעותם.
<בינת שוורץ: כרגע אנחנו דנים על סעיף שמטפל בוועדות מקומיות רגילות.
<בינת שוורץ: במצב הקיים היום יש 12 סמכויות, בתיקון הבהרנו וחידדנו, כמו שאמר היועץ המשפטי לוועדה, חלק מהן, אבל הוספנו שש סמכויות נוספות.
<אפרת דון יחיא: אקרא את הנוסח המעודכן.
מירי רגב: והוא נמצא אצל האנשים פה?
<תומר רוזנר: העבירו אותו רק לפני רבע שעה בערך.
<תומר רוזנר: תקראי אותו באיטיות כדי שאנשים ישמעו.
מירי רגב: תקראי ותגידי איפה השינויים, שאנשים ישימו לב לשינויים.
<אפרת דון יחיא: "תיקון סעיף 62א.
<אפרת דון יחיא: 27.
<אפרת דון יחיא: בסעיף 62א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) בפסקה (1), במקום "ובלבד" יבוא וכן תכנית שהמגרשים הנכללים בה הם בבעלות אדם אחד ואשר כוללת הוראות לחלוקתם באופן שאם היו בבעלות של יותר מאדם אחד ניתן היה לראות בתוכנית תכנית איחוד וחלוקה, כמשמעותה בסימן ז', והכול ובלבד" .
<אפרת דון יחיא: במהות לא שינינו.
<אפרת דון יחיא: קודם היה כתוב: "תכנית איחוד וחלוקה - - -"
יעקב אשר: תני הסבר.
<בינת שוורץ: במצב הקיים היום אפשר לעשות איחוד וחלוקה של שטחים בסמכות הוועדה המקומית, אבל הפרשנות המשפטית שמחייבת אותנו קבעה שאם מדובר בבעלים אחד, כגון רשות מקומית – רשות מקומית לא יכולה לקחת שני שטחים שבבעלותה ולעשות בהם איחוד וחלוקה ולהצריח ביניהם.
<בינת שוורץ: אנחנו, הממשלה, ניסחנו סעיף שמאפשר לעשות את זה כיום, גם אם זה בעלים אחד.
מירי רגב: אני מציעה שתקריאו, כי אחרת לא נתקדם.
<אפרת דון יחיא: "(ב) בפסקה (2), בסופה יבוא (בפסקה זו – דרך בתוואי מאושר), וכן הארכת דרך בתוואי מאושר לצורך גישה למגרש סמוך או לצורך גישה לדרך סמוכה שאינה דרך שאושרה בתכנית מיתאר ארצית או מחוזית; (ג) בפסקה (3), במקום "לצורכי ציבור כמפורט להלן: דרכים" יבוא לצורכי ציבור; בסעיף זה, "צורכי ציבור" – כל אחד מאלה:", אחרי "מבנים לצורכי חינוך" יבוא "רווחה" ובמקום "מתקנים לאספקת מים" יבוא ומתקני תשתית מקומיים; לעניין זה, "מתקני תשתית מקומיים" – מיתקנים לייצור, להפקה, לאספקה, לאגירה, לטיפול ולהולכה של דלק, גז, נפט, חשמל, מים, ביוב או פסולת, למעט תחנת תדלוק, וכן מתקני תקשורת, והכול אם הם מיועדים לשרת בעיקר את מרחב התכנון המקומי"; בעקבות הדיון שהיה עם הצוות, אנחנו מציעים תוספת.
<אפרת דון יחיא: "שר הפנים רשאי לקבוע בצו צורכי ציבור נוספים שיחשבו צורכי ציבור לעניין סעיף זה או לעניין סעיף קטן זה, ובלבד שהצרכים כאמור הוכרו על-ידו לעניין סעיף 188".
<אפרת דון יחיא: אסביר בהמשך.
יעקב אשר: דיברנו על מתקני חירום.
<יהודה זמרת: זה מאפשר את ההרחבה הזאת.
<יהודה זמרת: בדיוק בגלל זה.
מירי רגב: אבל צריך להכניס את זה.
מירי רגב: זה לא כתוב פה.
<יהודה זמרת: אולי נסביר למה זה לא כתוב בדרך הזו.
מירי רגב: אז שזה יהיה כתוב בדרך אחרת.
מירי רגב: אני רוצה שזה יהיה כתוב.
מירי רגב: יהודה, אני לא משפטנית, אבל כמו שכתבת "מבני חינוך" - זה חשוב חינוך - - -
<יהודה זמרת: אולי צריך לתקן את סעיף 188, להכניס אותם ואז לתקן.
<אפרת דון יחיא: העתקנו את סעיף 188 הקיים והוספנו לבקשה עוד אפשרות להרחיב באמצעות צו.
מירי רגב: לא, לא, לא, אני רוצה שזה יהיה בחוק.
מירי רגב: שיהיה כתוב: לצורכי בניין של תחנות מד"א, כב"א ומשטרה.
מירי רגב: תחשבו איך עושים את זה.
<אפרת דון יחיא: "(ד) בפסקה (4), במקום "שינוי" יבוא "קביעת קווי בניין או שינוי"; (ה) אחרי פסקה (4) יבוא: (4א) קביעת גובהם של בניינים ומספר הקומות שמותר להקים בבניין, או שינוי הוראות בדבר גובהם של בניינים ומספר הקומות כאמור שנקבעו בתכנית והכול בלי לשנות את היקף השטח הכולל המותר לבנייה לפי התכנית ובלבד שלא יהיה בכך כדי לסתור הוראות תכנית כוללנית כמשמעותה בסעיף קטן (ג) החלה באותו שטח;"
מירי רגב: כאן לא קיבלתם את הצעת הוועדה.
<אפרת דון יחיא: זה נכון.
<אפרת דון יחיא: יש לנו הצעה אחרת, אקריא אותה בהמשך.
<אפרת דון יחיא: "(ו) בפסקה (6), במקום "המותרים בתכנית אחת" יבוא המותרים, שנקבעו בתכנית אחת שהיא תכנית מתאר מקומית או מפורטת שאישרה הוועדה המחוזית (בסעיף זה – תכנית שאישרה הוועדה המחוזית)"; ובסופה יבוא ובלבד שאם התכנית שאישרה הוועדה המחוזית היא תכנית כוללנית כמשמעותה בסעיף קטן (ג) – לא יהיה בשינוי החלוקה כאמור כדי לסתור את הוראות התכנית הכוללנית";
מירי רגב: כאן קיבלתם את ההערה?
<אפרת דון יחיא: לא הייתה הערה.
מירי רגב: בוודאי שיש.
מירי רגב: אנחנו ביקשנו למחוק.
<תומר רוזנר: זו אותה הערה כמו קודם – "ובלבד אם התוכנית הכוללנית - - -"
<אפרת דון יחיא: "(ז) במקום פסקה (7) יבוא: (7) קביעת גודל שטח מגרש שמותר להקים עליו בניין לפי תכנית או שינוי הוראות בדבר גודל שטח מגרש כאמור שנקבעו בתכנית, והכול בלי לשנות את היקף השטח הכולל המותר לבנייה לפי התכנית (ח) בפסקה (8), בסופה יבוא "ובלבד שלא יהיה בכך כדי לסתור הוראות תכנית כוללנית כמשמעותה בסעיף קטן (ג) החלה באותו שטח; (ט) במקום פסקה (10) יבוא: "(10) שינוי ייעודה של קרקע מקרקע המיועדת לתעשייה, למסחר, לחקלאות, למשרדים לאחסנה או לחניה, לקרקע המיועדת לתחנת תדלוק, ובלבד שאין בתכנית הגדלה של השטח הכולל המותר לבנייה באותה קרקע; תכנית לפי פסקה זו לא תתיר אלא את הקמתם של המיתקנים והבניינים הדרושים במישרין לצורכי הפעלת תחנת התדלוק, ולשימושים מסחריים ומתן שירותי רכב המיועדים לשרת את משתמשי התחנה, ובלבד שהשטח הכולל המותר לבנייה לשימושים מסחריים ולשירותי רכב כאמור לא יעלה על 80 מ"ר; בפסקה זו, "תחנת תדלוק" – לרבות תחנה המיועדת לאספקת גז, חשמל וכל מקור אנרגיה אחר לצורך הנעת כלי רכב;"
<תומר רוזנר: מעבר להערות שכבר הוטמעו בנוסח שהצענו והתקבלו על-ידי הממשלה, יש לנו מחלוקת לגבי שלושה דברים.
<תומר רוזנר: האחד הוא הנושא של התוכנית הכוללנית, שאני משאיר אותו לאחר כך כי יוצע פתרון אחר, אני מבין.
<תומר רוזנר: זו בעיה של ניסוח, כדי שהחוק יהיה מעט יותר ידידותי למשתמש.
<תומר רוזנר: ינסו להבהיר את זה ניסוחית.
יעקב אשר: מה ההגדרה של תכנית כוללנית?
<יהודה זמרת: תכנית מתאר.
מירי רגב: חבר'ה, עזבו עכשיו את המונחים ואת הניסוח.
מירי רגב: הבנו למה אנחנו מתכוונים.
מירי רגב: יש עוד הערות לוועדה?
<תומר רוזנר: שתי הערות, אתייחס אליהן לא לפי סדרן.
<תומר רוזנר: ההערה הראשונה מתייחסת לפסקה (4א) שמתייחסת לקביעת קומות וגובה בבניינים.
<תומר רוזנר: הבנו שזה סוכם, אבל אני רואה שזה לא הוקרא.