GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי גליקמן: אני רוצה לראות את ראש הממשלה או את שר התשתיות יושב בחדר, ונראה אותו מתחיל לדבר, ומתי מישהו ידאג לו לחשמל.
<אלי גליקמן: קודם יגידו לו: כמה אתה משלם, כמה שעות מותר לו לעבוד, כמה משלמים שעות נוספות, ואני לא רוצה להגיד על השליטה והבקרה.
<אלי גליקמן: בשוויץ אין בעיה ביטחונית.
<אלי גליקמן: אז לא יהיה חשמל, אז יקנו מגרמניה חשמל.
<אלי גליקמן: בישראל אנחנו אי מבודד.
<אלי גליקמן: אין מאיפה לקנות חשמל.
<אלי גליקמן: אחת לכמה שנים, לצערי, יש אירוע ביטחוני – לא רק אירוע חורף.
<אלי גליקמן: כשראש הממשלה ושר התשתיות והאנרגיה יסתכלו אחורה ויחפשו מישהו שידאג לזה, כדאי שיזכרו את זה גם אחרי הרפורמה.
<אלי גליקמן: אני מציין את זה, כי בחברת החשמל בסופו של דבר תהיה רפורמה, ובחלק מהדברים היא תהיה צריכה לוותר למען התחרות.
<אלי גליקמן: לא בטוח שהמחירים יירדו, אגב, ולא בטוח שרמת השירות תעלה.
דב חנין: תודה אדוני על הסקירה ועל הנתונים.
דב חנין: נשמח לקבל את הממצאים שלכם בכתב – גם את מה שיש לכם היום וגם ככל שיהיו לכם ממצאים נוספים בהמשך.
דב חנין: נשמח גם לקבל מכם, בעקבות עבודתכם עם המשרד הממשלתי, גם הצעות קונקרטיות לדברים שאתם מצפים שהמדינה תסייע, אם מדובר על סמכויות או על כתובת, אם מדובר על יכולות יותר נכונות לעשות את מה שאתם יודעים לעשות, אבל בתוך קונטקסט של הסדר מסודר.
דב חנין: אני גם שמח שהיה לכם תיאום טוב עם פיקוד העורף ועם המשרד להגנת העורף וגורמי מדינה אחרים.
דב חנין: זה דבר שהוא מאוד טוב, אבל גם הוא לא צריך להיות עניין של רצון טוב אלא צריך להיות משהו שנובע מנוהל מסודר, שבו לא עושים לכם ולעם ישראל טובה אלא פועלים מתוך ספר הנחיות, מה עושים במצבי חירום.
דב חנין: אנחנו מדברים בקשת רחבה של בעיות סביבתיות או איומים סביבתיים.
דב חנין: התמקדת בצדק בסופה ובלקחים המיידיים שלה, אבל אם אנחנו מדברים, למשל, על תקלת גז שתתרחש במדינת ישראל.
דב חנין: משק החשמל הישראלי, לשמחתנו, משעין את עצמו יותר ויותר על הגז הישראלי.
דב חנין: אנחנו שמחים בכך.
דב חנין: מצד שני, יש להביא בחשבון שגם תקלות תתאפשרנה.
דב חנין: מה נעשה במצב כזה?
דב חנין: איך חברת החשמל תיערך במצב כזה?
דב חנין: אז זו לא שאלה פנימית שלכם, אלא פתאום אתם לא מקבלים את הגז, שבלעדיו אתם לא יכולים לייצר.
דב חנין: מה עושים במצב כזה?
דב חנין: אתם לא יכולים לטפל בתאונת הגז, אם היא תקרה, כי היא לא אצלכם, אבל כן נרצה שתחשבו מראש, איך אתם נערכים, מה סדרי העדיפויות שלכם, מי יקבל חשמל ראשון, מי לא יקבל חשמל, מה עושים, איך נערכים במצב של תקלה שאולי המשמעות שלה – שלושה שבועות אין גז, חודש?
דב חנין: מה האפשרויות?
דב חנין: מה היכולות?
דב חנין: איך מדינת ישראל נערכת ואיך אתם נערכים למצב הזה?
דב חנין: זה יהיה נושא של דיון המשך שלנו, ונשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם.
דב חנין: אני מעביר את רשות הדיבור לכם, נציגי הוועד.
דב חנין: לפני כן יש לי בקשה – שהמסרים שאמרנו פה, חברי בכנסת בוועדה, תמצאו את הדרך להעביר אותם לעובדי החברה.
דב חנין: חשוב לנו שעובדי החברה ישמעו.
דב חנין: אנחנו יודעים שהם רגילים להיות קצת לפעמים שקי חבטות, מכל מיני בחינות.
דב חנין: חשוב שהמסר הזה של ההערכה, של הוקרת התודה ושל ההערכה העצומה גם לשעות העבודה, הנכונות, ההתמסרות, המקצועיות, ההשקעה, ההסתכנות אפילו – שהדברים הללו יגיע לעובדי החברה.
דב חנין: המוטיבציה הגבוהה.
דב חנין: מר צרפתי, יושב-ראש הוועד.
<דוד צרפתי: קודם כל, המסר יגיע, ואני מודה לכם על כך.
<דוד צרפתי: אני מודה לוועדה הנכבדה על הזימון, שאפשרתם לנו גם לשבת פה.
<דוד צרפתי: אני ותיק יותר מהמנכ"ל ומחברי אורן, שנמצאים פה.
<דוד צרפתי: בדרך כלל אנחנו מדברים על זה שאנחנו נמצאים בשגרה, ומדי פעם יש משברים.
<דוד צרפתי: אני מעל 30 שנה בחברת חשמל, והחברה הזאת היא במשבר מתמשך, ומדי פעם יש לה שגרה.
<דוד צרפתי: חברת הכנסת פרנקל דיברה על משבר 91'.
<דוד צרפתי: אתה אמרת, היושב-ראש, מה יקרה אם פתאום לא יהיה גז.
<דוד צרפתי: היינו במצב הזה.
<דוד צרפתי: לא מזמן היינו במצב של מחסור בגז.
<דוד צרפתי: קיץ 2012, מלחמת לבנון, טילים שנפלו על מדינת ישראל – מבחינתנו, כל טיל שנפל בשטח פתוח, זה אומר שמערכות החשמל נפגעו.
<דוד צרפתי: שתדעו.
<דוד צרפתי: ואם זה פעולה תחת אש וכל הפעולות הללו – חברת החשמל נמצאת במשבר מתמשך.
<דוד צרפתי: הצרה שלי כוועד עובדים, היא שכשאני מנסה להעביר את המסר הזה בזמן שגרה, שוכחים.
<דוד צרפתי: הזיכרון שלנו הוא מאוד קצר.
<דוד צרפתי: אני מאוד שמח על אופי הוועדה.
<דוד צרפתי: זה פעם ראשונה שאני נמצא בוועדה שמגדירה עצמה כוועדת עבודה ולא ועדת חקירה.
<דוד צרפתי: בדרך כלל בוועדת חקירה מורידים למישהו את הראש.
<דוד צרפתי: אגב, בחורף 92' העיפו את הדובר ואת מנהל מחוז ירושלים, אבל גם החברה הפיקה המון לקחים מהעניין הזה.
אורי מקלב: היושב-ראש הוא שגורם לכך.
<דוד צרפתי: אני מאוד שמח על כך.
<דוד צרפתי: כארגון עובדים אנחנו נשמח לבוא לכל דיון שתזמנו אותנו, ומעבר לכך שאנו יכולים לספק את השרירים של העובדים, נספק כל ידע מקצועי שיש לנו וכל ניסיון שיש לנו כדי לתרום.
<דוד צרפתי: למעשה, נאמרו פה כל כך הרבה דברים שרצינו לומר – חבל שנחזור עליהם, הגם שאם זה יהיה בניגוד לאינטרסים שלנו, כי האינטרס הלאומי קודם לאינטרס שלנו כעובדים.
<דוד צרפתי: לשמחתי הרבה, זה הולך ביחד.
<דוד צרפתי: למה אני אומר שבזמן שגרה שוכחים?
<דוד צרפתי: כי יש פה אג'נדות פוליטיות, ואג'נדות כלכליות, שמוכתבות אולי אולי מזרמים פוליטיים כאלה ואחרים, ואגב, שמעתי את זה באחד הדיונים האחרונים ברפורמה – אמרו לנו: מי אמר שאי-אפשר לחלק ולהפריט את מערכת החלוקה?
<דוד צרפתי: והנה יושב פה אדם שהתמודד עם זה, ויושב פה מקצוען ממשרד התשתיות שאומר את זה בריש גלי, אבל בכל זאת יש כאלה שהאג'נדה הכלכלית שלהם אומרת שכך טוב יותר.
<דוד צרפתי: אני מתנגד לזה – גם מבחינת האינטרס שלי וגם מהבחינה המקצועית קודם כל, כי אם זה היה מקצועית טוב יותר, אין לי זכות לומר לעם ישראל שאני מתנגד לזה.
<דוד צרפתי: אבל אם זה הולך יחד, גם כשזה לא יותר טוב, אני רואה זכות גדולה מבחינתי כארגון עובדים להילחם בתופעה שמייצגת אג'נדה כלכלית מסוימת, שתעשה יותר גרוע למצב התשתיות במדינת ישראל.
<דוד צרפתי: אז קודם כל אני מודה לכם על הדיון הזה.
<דוד צרפתי: אם חברי מוטי לוי ירצה להוסיף, נשמח לעמוד לרשותכם.
רינה פרנקל: יחד עם האג'נדה חשוב לזכור שלפני הכול זה מקצועיות.
רינה פרנקל: דבר שני, זה שירות לאזרח.
רינה פרנקל: אם נותנים שירות לאזרח, וזו המטרה, שום דבר אחר לא צריך להילקח בחשבון.
<דוד צרפתי: אני מסכים.
<דוד צרפתי: לי פעם היה ויכוח עם נציג של משרד ממשלתי, שישב בדירקטוריון של חברת חשמל, והיה ציטוט שלו, והוא אמר: לא נורא אם עם ישראל יישב שעתיים בחושך.
<דוד צרפתי: אני התקוממתי על האמירה הזאת, ואמרתי: על מה אתה מדבר?
<מרדכי לוי: כמה נקודות בקצרה.
<מרדכי לוי: ראשית, המנכ"ל יכול לומר את הדברים, ואנחנו עומדים מאחוריו, אבל המנכ"ל יודע שיש לו ציבור של עובדים, שקוד הפעולה שלהם הוא נעשה ונשמע – כלומר גם ברמת הפרט, שאתה קורא לאדם ביום ששי או בכל שעה בלילה, ואומר לו: יש בעיה בירושלים, ולא משנה אם הוא גר בחיפה או בבאר-שבע – הוא יודע שחברת חשמל קוראת לו.
<מרדכי לוי: הוא יודע שהתדמית של החברה והשליחות שלה והמקצועיות שלה, זה קשור בו, והוא מזדהה עם זה לחלוטין – מתייצב.
<מרדכי לוי: אני אומר את זה על העובד הפרטני, אבל זה נכון כארגון עובדים שמתייצב, שם את כל הדברים בצד, ואומר למנכ"ל: תגיד מה אתה צריך, ואנחנו עושים הכול.
<מרדכי לוי: זה נכון בשגרה, אבל זה מתחדד בצורה מעוררת גאווה במשברים.
<מרדכי לוי: גם כשהיו תקופות מלחמה ודברים כאלה, דיברו בטלוויזיה, שבזמן שטילים נופלים צוותים של חברת החשמל עומדים על העמודים ומתקנים.
<מרדכי לוי: אנחנו גאים בזה, ומבטיחים שזה יישאר כך.
<מרדכי לוי: אני רוצה לקחת את זה לכיוון אופרטיבי של היום-יום.
<מרדכי לוי: המשבר הזה ואחרים מוכיחים את היתרון העצום שיש לגודל, שאפשר לשנע כוחות, אפשר לאחד משאבים, אפשר להביא את הניסיון ואת המקצועיות לכל מקום.
<מרדכי לוי: מעבר לכל הדיונים, גם בשגרה אפשר להוכיח את זה בכל מיני נתונים ופרמטרים, אבל זה מתחדד בשעת משבר כזה.
<מרדכי לוי: חשוב לומר את זה, ושיישמר.
<מרדכי לוי: בסך הכול כל ההתנהלות של חברת החשמל, וזה גם ברמת הפרטים, שאני גאה לייצג את העובדים, ונעביר את המסרים שלכם, ואנחנו מודים לכם על הדברים שאמרתם.
<מרדכי לוי: אבל זה שילוב של מקצועיות, של תחושת שותפות.
<מרדכי לוי: זהDNA וחינוך שיש לעובדים בחברה.
<מרדכי לוי: זה מחויבות, כי אתה נותן שירות – בהגדרות זה ספק שירות חיוני וכך הלאה.
<מרדכי לוי: אנחנו פטריוטיים, ומרגישים שהשירות של חשמל באמת בוער בעצמות.
<מרדכי לוי: אני אומר את זה בשם העובדים, שמרגישים שזו זכות אדירה, ועושים את זה מכל הלב.
<מרדכי לוי: אם יורשה לי, אני גם מעביר תוך כדי המשבר ותוך כדי ההירתמות ותוך כדי זה שיש משימה אחת וצריך לעשות הכול, אנחנו שומעים קולות שגם בשגרה, וזה יותר צורם אולי בשעות משבר, אותם אלה שיושבים על הגדר או יושבים באולפנים ומשמיצים את החברה ואת העובדים – זה כואב מאוד.
<מרדכי לוי: אני לא בא להתחשבן אתם.
דב חנין: באולפנים יש חשמל.
<מרדכי לוי: אבל באולפנים יש אחד שמאזן אותם, אורן הלמן, ומנסה לדבר אל ההיגיון, אבל יש נחמיה שטרסלר וכל מיני כאלה.
<אלי גליקמן: בחלק מהאולפנים סיפקנו גנרטורים כדי שיהיה חשמל.
<מרדכי לוי: כדי שיוכלו להשמיץ.
<מרדכי לוי: אז אותם אלה שמתחילים על החשמל חינם ועל הפנסיה ועל העובדים ועל החברה הגדולה והמסורבלת הזאת וכך הלאה, בניגוד למה שרואים, מאוד שמחתי שסדקר בציבור שעשו, שלא היה מחמיא להרבה גורמים, והמנכ"ל אמר את זה בראשית דבריו, על שיתוף פעולה, וגם אנחנו הרגשנו את זה, אבל שמחתי שלמרות שבצורה ממוקדת, מכוערת, לא מתאימה ולא מקצועית ניסו לנגח את החברה, את העובדים וכך הלאה – הציבור קנה את האמת.
<מרדכי לוי: זה זמן להגיד תודה ויישר כוח על ההסברה שעשתה החברה .
<מרדכי לוי: הציבור הצביע, ו-65 או 70 אחוז הביעו שביעות רצון גדולה מהתנהלות החברה.
<מרדכי לוי: תודה לוועדה על הדיון ועל הזימון.
דב חנין: אדוני נציג המשרד הגנת העורף, בבקשה, ותוכל להתייחס גם בדיונים הבאים.
<שאול דלאל: אתייחס לשאלת חברת הכנסת לגבי סמכויות, מי יכול להזיז רכב, איך המענה יינתן.
<שאול דלאל: הסמכות נתונה בתקנות לעירייה עצמה, לפיקוח העירוני ולמשטרת ישראל.
<שאול דלאל: במקרים האלה נידרש לכתוב נוהל חבירה בין נתיבי ישראל למשטרת ישראל, לצוות חח"י, שיובילו את צוות חח"י, יפתחו לו את הציר במקרים הקשים.
<שאול דלאל: בנושא הגזם, גם פה אני חושב שאחת הבעיות של חברת החשמל היא פרוזדורי ההולכה, שנקראים בעגה המקצועית.
<שאול דלאל: גם כאן צריך להירתם המשרד להגנת הסביבה עם הירוקים ועם קק"ל לאפשר, בין אם בהסדרה ובין אם בחוק, לגזום, לבצע גזם מונע כדי שיהיו פרוזדורי חשמל.
<שאול דלאל: מה לעשות, התשתית היא עלית.
<שאול דלאל: אמר פה המנכ"ל – 70 אחוז מהתשתית היא עלית.
<שאול דלאל: לטמון אותה זה עבודות של שנים, ואני לא בטוח שזה פחות מ-100 מיליארד שקל.
<שאול דלאל: עבודת המטה שתעשה חברת החשמל, אני מניח שישימו גם שם את המספרים, והם לא קטנים.
<שאול דלאל: לגבי גנרטורים, עלתה פה הנקודה.
<שאול דלאל: הוסיפו עוד 1,200 מפעלים חיוניים שהם כלל מתקני בתי הספר בארץ.
<שאול דלאל: יחד יש 9,300 מתקנים כאלה, שהם מפעלים חיוניים.
<שאול דלאל: אני חושב שפה אנחנו נידרש לעשות מיפוי למי בשלב הראשוני יידרש בחוק, כי אין אפשרות בחוק לכפות על מפעל חיוני להתחבר לגנרטור.
<שאול דלאל: יש לא מעט מפעלים חיוניים שמחוברים לגנרטור.
<שאול דלאל: יש נוהל, שמחובר אל חברת החשמל ואלינו.
<שאול דלאל: להערת חברת הכנסת לגבי הסמכויות וההחלטות, לקח מרכזי ראשון, ניתנה הנחיה למשרד הבט"פ לנהל את האירוע, אבל לא בוצעה הפרדה בין לנהל אופרטיבית, ואנחנו מאוד סומכים על משרד הבט"פ ומשטרת ישראל, שיש להם היכולות לנהל אופרטיבית.
<שאול דלאל: אבל יש פה ניהול המשק לשעת חירום, שהמשרד להגנת העורף, מאז שהיה אגף במשרד הביטחון ורשות רח"ל והיום המשרד, מבצע פעילות לאורך כל השנה, בין אם בין הרשויות הייעודיות ומשרדי הממשלה והרשויות המקומיות.
<שאול דלאל: אנחנו מובילים את המוכנות, וכמו שאמרתי, ההחלטה שניתנה על-ידי ראש הממשלה, שמשרד הבט"פ יוביל, בסופו של דבר החיים החזירו אותנו למציאות שמשרדי הממשלה דיברו עם המשרד להגנת העורף, והמשרד להגנת העורף נתן את הפתרון לבט"פ.
<שאול דלאל: תצטרך להתקיים פה חשיבה גם בדרג הגבוה, כדי שבפעם הבאה תהיה הפרדה מלאה בין מובילי ה- - - לבין ניהול המשק לשעת חירום.
<שאול דלאל: נושא הסדרת הסמכויות מונח על שולחנו של שר הביטחון והשר להגנת העורף.
<שאול דלאל: אני מקווה שבתקופה הקרובה הם יוסדו, והסמכויות של משק לשעת חירום יועברו לשר להגנת העורף כך שכל הדברים יהיו ברורים, וכל אחד יידע מה האחריות שלו, מה הסמכות שלו ואיך הוא יפעל.
דב חנין: אדוני, אני מפנה את תשומת לבך לכך שהגעת באיחור.
דב חנין: אבקש את התייחסות המשרד להגנת העורף לכל השאלות שהועלו בדיון הזה מתחילתו.
דב חנין: תוכל לקבל את הפרוטוקול, ונייר מסודר של הלקחים שלכם בהיבטים של תשתיות חשמל, גז, תחבורה, שזה נושא שעוד לא הגענו אליו, אבל נעסוק בו בהמשך.
דב חנין: אני רוצה בקצרה לסכם סיכום ביניים את הדיון הזה.
<שאול דלאל: אני מתנצל על האיחור.
<שאול דלאל: הפקק - - -
דב חנין: לא אמרתי את זה בביקורת.
דב חנין: אני יודע שהיו תקלות.
דב חנין: סיכום ביניים של הישיבה הזאת.
דב חנין: רבותיי, שני דברים ברמה המערכתית חשוב לומר, על דעת חברתי: אני חושב שחברת החשמל היא דוגמה של מערכת קודם כל לאומית, ציבורית, כמו שאמרת, ובצדק, אתה יכול לשבת מול ראש הממשלה, והוא יכול לדרוש ממך, כי אתה מחויב לציבור הישראלי, למדינת ישראל.
דב חנין: אתה מערכת של מדינת ישראל, אתה צריך לתת להם תשובות.
דב חנין: נכון שתחום החשמל ינוהל כך, עם כל החשיבות והיקר של אנשים שרוצים לעשות רווחים, וזכותם לעשות רווחים, אבל אם משק החשמל שלנו יישען רק על זה, לא נעמוד במצב שבו אפשר יהיה לנהל את המערכת הזאת כמערכת לאומית.
דב חנין: אני חושב שזה לקח מרכזי של העניין הזה.
דב חנין: ויתרון הגודל, השינוע, ריכוז מאמצים - אם יש לנו 500 מערכות מפוזרות בכל הארץ, איך עושים את זה?
דב חנין: מי יודע לעשות את זה?
דב חנין: איך הדבר הזה יתאפשר?
דב חנין: היבט שני, ביחס לעובדים.
דב חנין: לי ברור לחלוטין שעובדים שמתגייסים כך הם רק עובדים שמרגישים קשר למקום העבודה, מרגישים ביטחון במקום העבודה, מרגישים שהם מקבלים את המגיע להם, מרגישים שמתייחסים אליהם בהגינות ובהוגנות, ולכן הם מוכנים לתת הוגנות, הגינות והתגייסות למערכת שבה הם עובדים.
דב חנין: אני חושב שאלה לקחים שכולנו צריכים ללמוד.
דב חנין: אני מאוד מודה לכם על ההשתתפות בדיון.
דב חנין: הוועדה הזו תמשיך בהיבטים האחרים.
דב חנין: תודה רבה, הישיבה נעולה.
מירי רגב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון), התשע"ד-2014.
מירי רגב: אני מקבלת בברכה את סגן שר החוץ, ידידי חבר הכנסת אלקין, את אנשי משרד הפנים, משרד החוץ, משרד המשפטים ומשרד התיירות.
מירי רגב: חוק הכניסה לישראל קובע ששר הפנים יכול, רק לאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה, להחליט על פטור של בעלי דרכונים משורה של מדינות מצורך בקבלת אשרת ביקור לתקופה של עד שלושה חודשים, כפי שמפורט בצו הכניסה לישראל (פטור מאשרה),התש"ד-1974.
מירי רגב: הדיון לפנינו הוא בקשה של שר הפנים להתייעץ עם הוועדה לעניין הענקת פטור כאמור לבעלי דרכון גיאורגי.
מירי רגב: זה פטור הדדי - גם של אזרחים ישראלים וגם של אזרחים גיאורגים.
מירי רגב: אז אני מבקשת ממשרד הפנים להציג את הבקשה.
מירי רגב: לאחר מהן יסביר את מהותה משרד החוץ, יקראו את הצו ונעבור להצבעה.
<מיכל יוספוב: תודה רבה.
<מיכל יוספוב: אני ראש תחום ביקורת גבולות ומעברים ברשות האוכלוסין ואני אחראית על כל הנושא של פטור מאשרות כניסה, בין היתר עוסקת בנושא של הסכמים.
<מיכל יוספוב: לאחר פנייה של משרד החוץ בנושא עשינו התייעצות פנימית אצלנו במשרד.
<מיכל יוספוב: בדקנו את הנתונים הסטטיסטיים לגבי הזרים שנכנסים מגיאורגיה.
<מיכל יוספוב: לא ראינו שום מניעה למנוע את ההסכם מבחינת הגירה, ושר הפנים נתן את הסכמתו העקרונית למשרד החוץ להתחיל במשא ומתן להסכם אשרות פטור של אזרחי גיאורגיה.
מירי רגב: כמה תיירים גיאורגים מגיעים לארץ?
<אילנה דרורי: כ-4,000 בשנה.
<מיכל יוספוב: ב-2013 הגיעו לארץ 3,843 מגיאורגיה; ב-2012 זה 3,200; ב-2011 - - -
מירי רגב: כמה מהם יצאו?
<מיכל יוספוב: אחוז הנותרים בארץ זה 4.4% בממוצע שנתי, כאלה ששוהים בארץ שלא כחוק.
מירי רגב: איך אתם מגיעים אל אותם אנשים ששוהים כאן שלא כחוק?
<מיכל יוספוב: מינהל האכיפה שלנו אחראי לנושא הזה.
<מיכל יוספוב: הם עושים אכיפה כנגד מעסיקים ומקומות, ואם תופסים אזרח גיאורגי ששוהה בארץ שלא כחוק מוציאים כנגדו צו הרחקה.
<מיכל יוספוב: בשנים האחרונות הוצאו צווי הרחקה כנגד אזרחי גיאורגיה.
<מיכל יוספוב: בשנה שעברה הוצאנו בסביבות 200 צווי הרחקה.
<תומר רוזנר: זה אחוז גבוה או נמוך מהממוצע, מבחינת הנשארים בארץ שלא כדין?
<מיכל יוספוב: זה בממוצע.
<מיכל יוספוב: זה גם תלוי, יש שנים שפחות ויש שנים שיותר.
<מיכל יוספוב: מ-2008 ועד היום האחוז הוא 4.4%.
מירי רגב: הבעיה פה היא שזה לא יגדל.
<מיכל יוספוב: אנחנו לא רואים סיבה שזה יגדל.
<תומר רוזנר: ההחלטה של הוועדה צריכה להיות לבטל את חובת האשרה.
<תומר רוזנר: המשמעות היא שיש פחות אמצעי פיקוח של המדינה על מי יבוא לארץ.
<תומר רוזנר: זה השיקול שהוועדה צריכה לשקול.
זאב אלקין: אתן את כל ההשתלשלות.
זאב אלקין: קודם כול, גיאורגיה ביטלה את חובת האשרה לאזרחים ישראלים באופן חד-צדדי לפני כשנתיים, עוד לפני תחילת המשא ומתן הנוכחי.
זאב אלקין: התוצאה היתה של זה היתה מיידית בתחום התיירות - יש כ-40,000 תיירים ישראלים לגיאורגיה כל שנה.
זאב אלקין: כמובן, זה לא קורה לכיוון ההפוך בגלל העניין של האשרה.
זאב אלקין: לאחר הבחירות בגיאורגיה שהתקיימו לפני קצת יותר משנה החליטה ממשלת גיאורגיה לשנות באופן דרמטי את הכיוון המדיני שלה.
זאב אלקין: היה להם הסכם עם אירן על פטור מאשרות, הם ביטלו אותו לחלוטין ופנו לכיוון הישראלי.
זאב אלקין: בקיץ היה ביקור של ראש הממשלה, שהודיע על כך שהחליט להקפיא את מערכת היחסים עם אירן, ביטל את הסכם הפטור מאשרות ועשה עוד כל מיני פעולות כדי להקטין מאוד את הנוכחות האירנית בגיאורגיה, שהיה מאוד משמעותית בעיני הממשל הקודם.
זאב אלקין: הבקשה העיקרית שלו מהצד הישראלי היתה הסכם פטור במסגרת תפנית מדינית כללית.
זאב אלקין: ביקור מאוד מוצלח עם שר ת החוץ שלו, קדם לזה שר - - -פנינו במסגרת הנחיה מראש הממשלה ללכת לקראת גיאורגיה.
זאב אלקין: קיימנו התייעצות וביקשנו לפתוח משא ומתן לקידום הסכם פטור מאשרות עם ישראל, במסגרת איזושהי תפנית מדינית כללית שבה הכריז עם יחסים מיוחדים ואסטרטגיים עם מדינת ישראל.
זאב אלקין: היה לו ביקור מאוד מאוד מוצלח, יחד עם שרת החוץ שלו.
זאב אלקין: קדם לזה ביקור השר לביטחון הפנים שלהם, שהוא אחראי על הנושא הזה, והיום הוא ראש הממשלה.
זאב אלקין: במסגרת הנחיה שקיבלנו מראש הממשלה ללכת לקראת גיאורגיה במסגרת אותה התקרבות, קיימנו ישיבת התייעצות עם משרד הפנים ועם משרדי ממשלה אחרים – משרד המשפטים ומשרדים נוספים – וביקשנו לבדוק אפשרות לפתוח במשא ומתן עם גיאורגיה לקידום הסכם פטור מאשרות, גם כדי לעשות את הצעד המקביל, כי יש כרגע מצב א-סימטרי, וגם כדי לעשות מחווה של רצון טוב מהצד הישראלי, במיוחד בהתחשב בצעדים שהם עשו, גם מולנו וגם מול אירן בפן הנגטיבי.
זאב אלקין: בהתייעצות הזאת משרד הפנים תמך בעמדה שלנו.
זאב אלקין: הוא קיים התייעצויות עם המשטרה ועם הגורמים האחרים – משרד המשפטים ומשרדים נוספים.
זאב אלקין: כפי שראית, מספר הנשארים כאן הוא ממוצע, אין משהו דרמטי מגיאורגיה שהיה צריך להדליק נורה אדומה שיהיה מסוכן להתקדם בכיוון הזה.
זאב אלקין: יש הרבה מדינות שאתן יש לנו הסכמים מהסוג הזה והאחוזים הם דומים, וזה לא הביא לעלייה לאחר חתימה על ההסכמים.
זאב אלקין: לכן משרד הפנים נתן לנו אור ירוק בתחילת נובמבר להתקדם לכיוון משא ומתן.
זאב אלקין: הייתי בגיאורגיה ופתחנו במשא ומתן.
זאב אלקין: הוא היה מאוד זריז, הם קיבלו את הצעת הנוסח של הצד הישראלי.
זאב אלקין: ההסכם נחתם תוך שבועיים, נדמה לי, על-ידי סגנית שר הפנים שהיתה שם בביקור כשבועיים אחריי, פחות או יותר לפי הנוסח שמדינת ישראל רצתה.
זאב אלקין: כרגע ההסכם הזה בתהליך אישור פורמלי כאן והיערכות לקראת הוצאת צו השר.
זאב אלקין: הבקשה אלייך לכינוס הישיבה באופן דחוף נובעת גם מסיבה מדינית – בשבוע הבא מגיע לכאן ראש ממשלת גיאורגיה, שאז היה שר הבט"פ והוא חתום על ההסכם באופן אישי.
זאב אלקין: הם מצדם כבר סיימו את תהליכי האשרור והצד הישראלי רוצה לקבל את פניו בכך שגם אנחנו, בצד הישראלי, נסיים את תהליכי האשרור ותתחיל הספירה הרגילה עד שההסכם ייכנס לתוקף.
זאב אלקין: זה גם מסביר למה באופן חריג הגעתי לפה לוועדה, כי חשוב לנו מאוד להשלים את ההליך.
<תומר רוזנר: אנחנו מקווים שזה יהפוך ללא חריג.
זאב אלקין: כשתרצו.
זאב אלקין: כשמזמינים אותי אני בא, אבל פה זה בא ביוזמתי כי חשוב לנו מאוד לסיים את כל ההליכים השבוע.
מירי רגב: משרד המשפטים, נמצאים פה?
מירי רגב: משרד התיירות, יש לך משהו להגיד?
<אילנה דרורי: אני רוצה לומר שעד כה יש לנו כ-4,000 תיירים בשנה לעומת כ-40,000 ישראלים שנוסעים, כפי שנאמר פה.
<אילנה דרורי: אנחנו יודעים שרמת השכר בגיאורגיה הולכת ועולה, כך שהאיום של מהגרי עבודה שיישארו פה בארץ הולך וקטן.
מירי רגב: את זה דווקא משרד הפנים צריך להגיד.
<אילנה דרורי: נכון, אבל אנחנו למדנו את הסטטיסטיקה וקצת דנו בזה.
<אילנה דרורי: משרד התיירות ישמח מאוד להוביל פעולות שיווק, יחד עם מינהל השיווק, אם וכאשר יתבטלו הוויזות.
<אילנה דרורי: זה אומר שמספר התיירים יעלה בעקבות כך.
<אילנה דרורי: אנחנו גם למדים מההיסטוריה שבכל פעם שמבטלים ויזות כמות התיירים עולה, רוסיה היא אחת הדוגמאות הבולטות ביותר.
<אילנה דרורי: היא הפכה להיות מהמדינה החמישית או השישית במספר התיירים לישראל למדינה מספר שתיים, אחרי ארצות-הברית, שזו קפיצה מאוד משמעותית.
<אילנה דרורי: גם באוקראינה יש עליה יפה של מספר התיירים שמגיעים ארצה.
<אילנה דרורי: לכן משרד התיירות מאוד בעד ביטול ויזות.
<אילנה דרורי: אנחנו מבינים שביטול יביא להגברת התנועה מגיאורגיה.
<תומר רוזנר: קודם כול, מבלי להיכנס לשאלת ההסכם הספציפי הזה, רצינו לברך גם את משרד החוץ וגם את משרד הפנים על כך שלאחר שהיו חיכוכים בעבר לבין גורמי הממשלה בשאלה באיזה שלב צריך להביע לוועדה – האם לפני האשרור או לאחר האשרור - גובש נוהל עבודה, ואני רוצה לברך על כך שמקפידים על הנוהל והבקשה מובאת לוועדה לפני שההסכם מובא לאשרור בממשלה, כך שבפני הממשלה גם תעמוד עצתה של הוועדה בטרם שהיא מאשררת את ההסכם ושר הפנים חותם על הצו.
<תומר רוזנר: שאלה שמתעוררת בהסכמים מהסוג הזה, וראוי שגם הוועדה תיתן עליה את הדעת במקרה הספציפי הזה, היא לגבי תופעת הסחר בבני-אדם.
זאב אלקין: זה עלה בהתייעצות אצלנו.
זאב אלקין: משרד המשפטים אמר שאין להם בעיה.
<תומר רוזנר: חשוב מאוד שזה ייאמר לפרוטוקול.
זאב אלקין: אני מעיד לכם.
זאב אלקין: אמנם הם לא נמצאים פה, אבל בדיון שאני כינסתי לפני שהתחלנו במשא ומתן זה היה אחד הנושאים העיקריים שעלה.
זאב אלקין: היה נציג רלוונטי של משרד המשפטים שאמר שעם גיאורגיה אין להם בעיה.
<רחל שני: אני מהמחלקה המשפטית של משרד החוץ.
<רחל שני: אנחנו לא מתקדמים שום צעד אם אין את האישור של משרד המשפטים לחתום על הסכם.
<רחל שני: יש אישור מפורש של משרד המשפטים.
מירי רגב: אוקיי, נקריא את הצו.
מירי רגב: משרד הפנים, רק חייבים לוודא בכל מה שקשור למהגרי עבודה, שלא יהיו לנו עכשיו מהגרים נוספים מגיאורגיה.
מירי רגב: יש לנו מספיק את מה שיש לנו מסודן ומאפריקה.
מירי רגב: המסר צריך להיות שגם השר ינחה את אמנון וגם אתם צריכים לבצע בדיקות, שמרגע ביטול האשרות לא יהיה מצב ותופעה של אנשים שמגיעים לכאן כמהגרי עבודה, משתקעים פה והופכים לנטל על האוכלוסייה הישראלית.
מירי רגב: יש לנו מספיק כאלה.
מירי רגב: צריך לשים דגש על העניין הזה.
מירי רגב: לגבי הסחר בבני-אדם כבר דיברתם פה, משרד המשפטים התייחס לזה.
מירי רגב: אני שמחה שמשרד המשפטים אמר את עמדתו ואין כאן חשש לסחר בבני-אדם.
מירי רגב: בסך הכול, אני חושבת שכל עידוד תיירות מכל מקום בעולם למדינת ישראל זה דבר נכון וחשוב, שיגיעו לכאן יותר תיירים, שיכירו את המדינה, שיכירו את האנשים, שיכירו את המדיניות שלנו מקרוב ולא רק מכלי התקשורת.
מירי רגב: פה יש עבודה גם למשרד החוץ וגם למשרד התיירות לעשות את כל מה שניתן כדי לשווק ולשגרר את המדיניות שלנו בצורה נכונה לעולם.
מירי רגב: בבקשה, תקראי את הצו.
<מיכל יוספוב: "צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון), התשע"ד-2014.
<מיכל יוספוב: בתוקף סמכותי לפי סעיף 17ב לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, ולאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מצווה לאמור: תוספת לצו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), התשל"ד-1974, אחרי "גואטמלה" יבוא "גיאורגיה".
<מיכל יוספוב: על החתום: גדעון סער.
<מיכל יוספוב: "
מירי רגב: אוקיי, נצביע.
מירי רגב: אני, כמובן, מאשרת את הצו.
נחמן שי: הפקקים בכניסה לעיר זה הדבר הכי צפוי בלתי צפוי.
נחמן שי: חברי אורי מקלב ואני מנסים בפגישה הזאת להעריך את הנזקים, ומעבר לכך את הפיצוי שאנחנו סבורים שהמדינה חייבת להעמיד לרשות גופים שונים שנפגעו בסופת השלג שעכשיו נראית באמת רחוקה מאד בהתאם למזג האוויר בחוץ.
נחמן שי: אנחנו הצבענו על שתי קבוצות או על שתי אוכלוסיות שלדעתנו נפגעו בצורה משמעותית: האחת היא הרשויות המקומיות, והאחרת היא אזרחים באזורים מסוימים של הארץ שנפגעו.
נחמן שי: יש כמובן את עניין הביטוח שנשמע עליו, אבל ישנם גם עובדים שלא יכלו להגיע למקום העבודה שלהם אם זה בשירות הציבורי ואם זה במקומות עבודה אחרים או שנאסר עליהם אפילו להגיע, והשאלה היא מפצה אותם אם בכלל.
אורי מקלב: סתם בעל רכב שעץ נפל על הרכב והשבית אותו.
אורי מקלב: מי משלם לו על הרכב שלא היה לו ביטוח?
נחמן שי: אם לא היה לו ביטוח בכלל.
אורי מקלב: זה רכב של 30,000 שקל ואין ביטוח מקיף.
אורי מקלב: יש הרבה-הרבה.
נחמן שי: כן, ברור שיש נפגעים כאלה.
נחמן שי: הזמנו לכאן קבוצה של משרדי ממשלה שנוגעים לעניין, והזמנו רשויות מקומיות.
נחמן שי: אני לא יודע מי הגיע לכאן מכל מקום ומקום, ותכף נבדוק את זה.
נחמן שי: קודם כל אני רוצה לשמוע את עמדת הרשויות המקומיות, ולאזרחים נצטרך אנחנו להיות לפה.
אורי מקלב: אני מניח שחלק מהאזרחים תובעים גם את העיריות.
נחמן שי: קודם כל אנחנו רוצים להציג.
נחמן שי: תכלית הישיבה בקצה הדרך היא להכין המלצות למליאת ועדת הפנים, כדי שהיא תוכל להכין נייר מרכז ולהעביר את זה לממשלה, למשרדי הממשלה הרלוונטיים וכדו'.
נחמן שי: אנחנו פיצלנו את עבודת הוועדה לצוותים כאלה ואחרים, וכאן נפגש כרגע הצוות שעוסק בפיצויים.
נחמן שי: אילן, אתחיל בך, כי אתה ראש העירייה היחיד שהגיע לכאן.
נחמן שי: אני באמת רוצה לשמוע, אולי גם כדוגמה לעירייה אחרת, מה היה הנזק ומה הייתה ההתנהלות מאז הנזק.
נחמן שי: אני מניח שאתם כבר יודעים כמה נזקים ומה נגרם לכן.
נחמן שי: איך הייתה ההתנהלות?
נחמן שי: למי אתה פונה?
נחמן שי: מה אתה מבקש?
נחמן שי: מה אתה מקבל?
נחמן שי: עברו כבר כמה שבועות מאז.
אורי מקלב: מי מהאוצר נמצא פה?
אורי מקלב: אני רואה שסימן-טוב לא נמצא פה.
נחמן שי: אמורים להיות פה נציגים.
<קריאה: איפה יונתן?
קרן ברק: יוסי עובד עם יונתן.
נחמן שי: מי ישנו מהאוצר?
<יוסי עדס: יוסי עדס.
אילן שוחט: קודם כל, כבוד היושב-ראש, תודה רבה לך באמת על כך שכינסת את הוועדה ועל כך שהגעתם לפה ואתם לא שוכחים אתנו, כי זו הייתה עיקר הדאגה שלנו מהפעם האחרונה – שסדר-היום במדינת ישראל רץ ודינאמי ומהר מאד הסופה הזאת נדחקת לשורות האחרונות.
אילן שוחט: אנחנו מאוד מעריכים את זה ורואים בזה באמת בשורה טובה שאתם עדיין חושבים עלינו.
אילן שוחט: שיטת הפיצוי לרשויות מורכבת משלושה מעגלים.
אילן שוחט: מעגל ראשון זה פיצוי על כל אותם דברים שהוצאנו כרשות לצורך הצלת חיים, משימות מצילות חיים.
אילן שוחט: כל רשות הגישה את ההוצאות שהיו לה בארבעת הימים הראשונים לצורך הצלת חיים, זה הועבר למשרד הפנים בצורה מאד מסודרת, ואני חייב לציין את הסדר המופתי ואת הרצינות של משרד הפנים בנושא הזה, משרד הפנים ליקט את כל אותן פניות, הגיש בקשה לאוצר, וקיבל מהאוצר סדר-גודל של 30 מיליון שקל לפעימה ראשונה – משימות מצילות חיים.