GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שאול דלאל: בחירום, בסופו של דבר, אחרי שהעבודות מסתיימות, בכנסת מתקבלות החלטות מי נותן את הפער התקציבי הזה שלא היה בתוכנית העבודה של רשות מקומית.
<שאול דלאל: אין מישהו אחר שיתקצב.
<שאול דלאל: יכול להיות במצב קיצון שיש ערים שיכולות לספוג את זה ויש ערים שלא יכולות לספוג את זה.
<שאול דלאל: לא אני אקבע.
<שאול דלאל: כל מי שעוסק במדינה הזאת בחירום, משפט שגור בפיו: מי שמתכונן בשגרה מוכן לחירום.
חמד עמאר: שמעת את ראש מועצת פקיעין, הוא אמר: הקבלנים לא רצו לעבוד, כי הם לא ידעו מי ישלם להם והם יודעים שמצבי קשה.
חמד עמאר: ראש המועצה ענה לך.
<שאול דלאל: אם היתה לו התקשרות בשגרה, היה לו מענה לחירום.
<שאול דלאל: מה שאתה לא מכין בשגרה - - -
דוד אזולאי: עבדך הנאמן, אני מכיר את הנקודות האלה גם בעברי בכל מיני תפקידים.
דוד אזולאי: אני אומר לך שאותו סעיף קטן שאתה מדבר עליו, מדובר בעלויות כספיות גבוהות שהרשות המקומית לא יכולה לעמוד בהן.
דוד אזולאי: אין לה שום אפשרות לעמוד בזה.
דוד אזולאי: גם רשות מקומית איתנה לא מסוגלת לעמוד בזה.
<שאול דלאל: הסמכות להכריז על שעת חירום או על מצב חירום נתונה בידי השר להגנת העורף, מתוקף סמכותו כיושב-ראש הוועדה העליונה למל"ח.
<שאול דלאל: לא הוכרז מצב חירום, כי בכלל בהערכה שהתבצעה לא הגיעו לכלל מסקנה שצריך להכריז על שעת חירום.
<שאול דלאל: לגבי רשויות שלא נכללות ולא נכללו.
<שאול דלאל: נדמה לי שמשרד הפנים חילק את המדינה לשישה מחוזות, וכך כל משרדי הממשלה נדרשו - - -
דוד אזולאי: תלוי על מי אתה מדבר, או משרד הפנים או המשרד לביטחון פנים.
<שאול דלאל: זה בדיוק המשפט הבא שאני רוצה להגיד: משרדי הממשלה מחויבים לפעול בהתאם להנחיית משרד הפנים לגבי גבולות הגזרה במחוזות האלה.
<שאול דלאל: ברשותך, אני אעבור עכשיו לחלק השני.
<שאול דלאל: הסופה היתה ב-12 לחודש, יום שני, 12 בדצמבר.
<שאול דלאל: אצלנו במשרד מנכ"ל המשרד, ב-10 לחודש, יומיים לפני, ביום שלישי, קיים הערכת מצב, הוא הפיץ הנחיות למשרדי ממשלה איך צריך לפעול, גם לרשויות, עם דגש לעזור לרשויות המקומיות.
<שאול דלאל: הוא ביקש להיערך לפתיחת מרכזי הפעלה ברמת המחוז כדי לאסוף את המידע על סיוע וצרכים לרשויות.
<שאול דלאל: הופצו הנחיות לרשויות המקומיות בדגש על טיפול באוכלוסייה חלשה, חולים ואחרים.
<שאול דלאל: נציג המשרד להגנת העורף ישב בחמ"ל הבט"פ כדי לתקשר יותר טוב.
<שאול דלאל: המשרד להגנת העורף פתח מרכז חירום לאומי כדי לאסוף נתונים למשרדי ממשלה.
דוד אזולאי: האם הדברים האלה חלחלו לרשויות המקומיות?
<שאול דלאל: בהחלט, באמצעות המחוזות של המשרד להגנת העורף.
דוד אזולאי: מהמשרד להגנת העורף זה חלחל למחוזות, הבנתי.
דוד אזולאי: השאלה אם זה חלחל גם לרשויות המקומיות.
<שאול דלאל: בנוסף, למשרד הפנים, מהיותו מנחה, שוב אני לא מוריד את האחריות מהמשרד להגנת העורף, להיפך, אני רוצה את האחריות, בשגרה לאורך השנה אנחנו מאמנים את הרשות המקומית, אנחנו מתרגלים את הרשות המקומית ואנחנו עושים ביקורת לרשות המקומית.
<שאול דלאל: הרשות המקומית בנויה ממכלולים, אוכלוסייה וכן הלאה.
<שאול דלאל: רשות שמשקיעה בחירום בשגרה, יש לה אפשרות ויכולת לענות בשעות הראשונות – כך צריך לנהוג ראש העיר, בשעות הראשונות של כל משבר הוא זה שינהל את העיר שלו, אף אחד לא יכול לנהל את העיר שלו.
<שאול דלאל: בשעות הראשונות הוא זה שצריך לתת את המענה עד שהמדינה תתעשת, תראה מה היא צריכה, איפה היא צריכה ותתחיל להניע כוחות.
<שאול דלאל: אי-אפשר להניע כוחות, זחל"מים מבסיס X לתוך ירושלים, ואנחנו לא שמים זחל"מים בתוך ירושלים אם ירד שלג בגובה מטר, זה לא עובד כך.
<שאול דלאל: אני ברשותך, אעבור למסקנות.
<שאול דלאל: לעניין ההחלטה של ראש הממשלה – שוב, אני לא מעביר ביקורת, אני אומר בזהירות רבה – לא היתה הבחנה בין הניהול האופרטיבי לבין הניהול של האחריות על משרדי ממשלה.
<שאול דלאל: הניהול וההכוונה וההנחיות למשרדי ממשלה זה העניין של הגנת העורף, ופה היתה טעות שמשרד הבט"פ רצה לעשות הכול, אבל בשגרה הוא לא מתקשר עם משרדי הממשלה, בשגרה הוא לא יודע להנחות את משרדי הממשלה, בשגרה הוא לא מבקר את משרדי הממשלה, בשגרה הוא לא מכין אותם, הוא לא מתרגל אותם, הוא לא נמצא אתם בקשר כמו שאנחנו עושים באופן קבוע בכל תרחיש ייחוס, בכל נושא.
<שאול דלאל: לא התקיימה ההבחנה בין מי שמבצע את הצד האופרטיבי ובין מי שמנחה את משרדי הממשלה בעשייה – לקחת את הצרכים מהבט"פ, איפה הבעיות, להנחות את משרדי הממשלה, וכל אחד בתחום אחריותו לבצע.
דוד אזולאי: ממה שאדוני אומר זה הנחיית משרדי הממשלה באמצעות המשרד להגנת העורף.
<שאול דלאל: נכון, וזה לא התקיים, מכיוון שראש הממשלה הנחה את הבט"פ לקחת אחריות כוללת על המשימה, והחמ"ל של הבט"פ, שנדרש להפנות בקשה למשרד ממשלתי, הוא עשה את זה באמצעות קצין הקישור של המשרד להגנת העורף.
<שאול דלאל: הוא ביקש מקצין הקישור של המשרד להגנת העורף להעביר את הבקשה, והיא עברה דרכנו למשרדי הממשלה וחזרה, ועשתה את כל הדרך הזאת, הלוך חזור, הלוך חזור, כל הזמן.
<שאול דלאל: הנושא השני זה הנושא של ההסדרה, שעמדתי עליו.
<שאול דלאל: יש אי-בהירות בנושא ההסדרה.
<שאול דלאל: משרדי הממשלה מחכים לדעת איפה יהיו כל האחריויות של המשרד להגנת העורף.
<שאול דלאל: אני מקווה, כמו שאמרתי, בשלושה השבועות הקרובים, כששר הביטחון עם השר להגנת העורף יסיימו את העניין הזה ויקבלו את ההחלטות שלהם ויעברו הסמכויות.
<שאול דלאל: אחרי הסמכויות יבוא חוק להגנת העורף שיכלול בתוכו את כל - - -
דוד אזולאי: השאלה שלי, אדוני, האם - - -
<שאול דלאל: כרגע סמכות ועדת מל"ח עליונה, שהיא מנחה מתוקף החוק, החלטת ממשלה ב'43 והחלטת ממשלה 1716, סמכויות להפעלת המשק לשעת חירום, היא בידי השר להגנת העורף.
דוד אזולאי: כרגע אין חלוקת סמכויות בין המשרד - - -
<שאול דלאל: בין שר הביטחון, בוגי יעלון, לבין השר להגנת העורף, השר ארדן.
דוד אזולאי: מה ההגדרה כיום?
דוד אזולאי: סלח לי שאני שואל - - -
<שאול דלאל: הלקח הראשון שצריך לסיים עם הסמכות.
דוד אזולאי: הבנתי.
דוד אזולאי: כרגע בשגרה מה ההגדרה של המשרד להגנת העורף?
דוד אזולאי: מה תפקידו?
<שאול דלאל: אמרתי, אנחנו מתוקף החלטת ממשלה ב'43, שזה מל"ח, והחלטת ממשלה 1716, להנחות את משרדי הממשלה בחירום ובשגרה - - -
דוד אזולאי: כשאתה אומר "חירום", מה הכוונה?
<שאול דלאל: כאשר השר להגנת העורף יחליט שהמצב במדינה הוא מצב - - -
דוד אזולאי: השאלה אם סופת שלגים נקראת "חירום" בהגדרה, או שאתה מדבר על התקפת טילים על מקום כזה או אחר.
<שאול דלאל: יש תרחישים שונים: רעידת אדמה, מלחמה, פנדמיה וכן הלאה.
<שאול דלאל: מזג אוויר קיצון - - -
דוד אזולאי: יש בהגדרה מזג-אוויר קיצון?
<שאול דלאל: לא.
<שאול דלאל: זה עניין של הערכת מצב והערכה אם יש סכנת חיים ממשית בהיקפים גדולים.
<שאול דלאל: אני מניח שההחלטה היתה כן להפעיל מצב חירום, אבל היו שיקולים והערכות מצב משותפות לגורמי הביטחון, והחליטו בעצה אחת לא להכריז על מצב חירום.
<שאול דלאל: יש שליטה מלאה, הגופים עובדים בשטח ומסייעים למי שצריך.
דוד אזולאי: סליחה, אדוני, אני שוב מחדד את השאלה.
דוד אזולאי: האם כיום בהגדרות של המשרד להגנת העורף יש הגדרה של מזג-אוויר קיצון?
<שאול דלאל: לא קיים.
דוד אזולאי: לא קיים.
דוד אזולאי: כלומר, הם פועלים ברעידות אדמה, בכל מיני תרחישי חירום אחרים של פיגועים וכו'.
<שאול דלאל: אין תרחיש ייחוס למזג-אוויר.
<יוחאי וג'ימה: רעידות אדמה זה דווקא שייך לבט"פ.
<יוחאי וג'ימה: ראש מינהל ביטחון חירום של המרכז לשלטון מקומי.
<יוחאי וג'ימה: זה נחשב אסון המוני, לכן המשרד לביטחון פנים אחראי.
<יוחאי וג'ימה: כך לפחות זה תורגל בתרגיל הלאומי האחרון.
דוד אזולאי: אתה מדבר אתי על אסון המוני.
דוד אזולאי: במושגים שלי אני יודע דברים אחרים מה זה אסון המוני.
דוד אזולאי: אסון הכרמל הוא אסון המוני.
דוד אזולאי: לשמחתנו הרבה אני יכול להגיד שעוד לא חווינו את החוויה הזאת של מזג-אוויר סוער, זו פעם ראשונה שזה קורה.
דוד אזולאי: אתה שומע פה דברים ברורים, ואני מברך על כך.
דוד אזולאי: אני חושב שנציג המשרד להגנת העורף אומר דברים ברורים, ובואו נשים את הדברים על השולחן, הוא אומר שיש הגדרות, יש כל מיני תרחישים.
דוד אזולאי: על תרחיש אחד אין תשובה, וזה מזג-אוויר סוער.
<שאול דלאל: לא אין תשובה.
<שאול דלאל: לא אמרתי שאין תשובה.
<שאול דלאל: אין תרחיש.
דוד אזולאי: אני חוזר בי, אין מצב של הגדרת תרחיש במקרה של מזג-אוויר חריג וסוער.
דוד אזולאי: אני חושב שאם היתה הגדרה כזאת, יכול להיות שלא היינו מקיימים את הדיונים האלה היום.
<שאול דלאל: הלקח הנוסף להמשיך לחזק את המוכנות של הרשויות המקומיות לעצמאות תפקודית ליום-יומיים הראשונים.
<שאול דלאל: להמשיך לחזק את צוותי החירום ביישובים.
<שאול דלאל: אנחנו חושבים שנדרש איגום תקציבי בין משרדי הממשלה למתן מענה לרשויות במקרה הזה, כשדיברנו מי ישלם.
<שאול דלאל: ביקשת לדעת מי ישלם במצב כזה.
<שאול דלאל: אנחנו חושבים שאנחנו צריכים בין משרדי הממשלה השונים, בהתאם לרמת האחריות, שיהיה איגום תקציבי לנושא כזה שאחר-כך צריך לשפות את הרשות המקומית על הנזקים שהיו לה או על ההוצאות שהיו לה.
<שאול דלאל: יש לגבש תפיסה לאומית להפעלת משרדי הממשלה והרשויות.
<שאול דלאל: תפיסה אחת, שפה אחת, שיהיו בה הגדרות איך פועלים, באיזה צורה פועלים במצב כזה.
דוד אזולאי: כל הרשויות והמשרדים תחת המשרד להגנת העורף?
<שאול דלאל: אנחנו חושבים שנדרש לגבש עם צה"ל נוהל סיוע לאספקת מוצרים במצב כזה, לבצע חבירת כוחות, מה אנחנו רוצים מצה"ל, באיזה צורה הוא יענה ויסייע.
דוד אזולאי: לא נגיד שזה צה"ל, נדבר על נוהל לאספקה.
חמד עמאר: גם המשטרה פעלה בנושא הזה.
דוד אזולאי: אנחנו לא יודעים כרגע מי הולך לקחת את הסמכות הזאת.
<שאול דלאל: נכון.
<שאול דלאל: ביקשתי שיפתחו את המפעל בשומרון שיוצאו 25,000 שקיות חימום, אז המשטרה שלחה משאית שתיקח ותחלק, כי צה"ל יכול היה לתת רק 1,500 שקיות חימום.
<קריאה: 3,000.
<שאול דלאל: 3,000 בסופו של דבר.
דוד אזולאי: צריך להיות נוהל.
<שאול דלאל: אני לא אומר שלא עבדו בשיתוף פעולה.
<שאול דלאל: להיפך, עבדו בשיתוף פעולה נהדר, אבל עדיין צריך להסדיר את הדברים בצורה נכונה כדי שתהיה חלוקה.
דוד אזולאי: אדוני, אני מבקש להגיע לסיכום, כי אני צריך עוד לשמוע את משרד הפנים.
<שאול דלאל: אני חושב שצריך לנקוט פעולות הסברה והנחיה לאוכלוסייה במצב כזה של מספר ימים לפני, אם וכאשר תהיה סופה, מה נדרש אזרח שיהיה לו בבית כדי שהוא יוכל לשרוד את השעות או את היום הראשון במקרה הזה.
<שאול דלאל: עד כאן.
דוד אזולאי: אני מאוד מודה לך על הסקירה ואני חושב שהיא סקירה ממצה.
דוד אזולאי: אני אעבור ברשות
דוד אזולאי: כם למשרד הפנים.
דוד אזולאי: לילי, את רוצה להציג את הדברים?
<לילי פיינטוך: אני אשמח אם אלי רגב יתחיל.
דוד אזולאי: אלי, בבקשה.
טלב אבו עראר: רק משפט אחד, לגבי הנזקים או כל מה שקרה במגזר הערבי בכלל, בגליל במיוחד, נעדכן אתכם בהמשך.
טלב אבו עראר: לא קיבלתי תמונה.
דוד אזולאי: אני אתייחס גם לזה.
דוד אזולאי: אדוני, התחום שלי בוועדת המשנה הזאת, של חברי הכנסת ושלי, זה בעיקר אלו המלצות אנחנו מגישים לוועדת הפנים, על מנת ליישם אותן במסקנות בסופות הבאות חלילה, שלא יהיו.
דוד אזולאי: אני לא רוצה כרגע להיכנס לנושא התקציבי, למרות שפה עלתה טענה מראש מועצת בית ג'אן, שהוא טען שהוא לא קיבל - - -
<לילי פיינטוך: לזה אני אתייחס.
<רזי פארס: גם פקיעין לא קיבלה.
דוד אזולאי: אני אבקש אחר-כך מנציגי משרד הפנים להתייחס לנושאים האלה.
<אלי רגב: משרד הפנים, אדוני היושב-ראש, יחד עם המשרד להגנת העורף ופיקוד העורף מסייעים לרשויות המקומיות בהיערכות לקראת מצבי החירום השונים.
דוד אזולאי: בשגרה.
<אלי רגב: בשגרה לקראת מצבי החירום השונים שעשויים להיות.
<אלי רגב: אין תרחיש מיוחד, כמו שנאמר פה, למזג-אוויר קיצון.
<אלי רגב: אני חושב בהבנתי המקצועית שמה שקרה פה מאוד דומה למה שעשוי לקרות חס ושלום ברעידת אדמה.
דוד אזולאי: יש לי חדשות בשבילך, זה הפרומו למה שחס וחלילה יקרה ברעידת אדמה.
<אלי רגב: זה בדיוק מה שאני אומר.
חמד עמאר: זה אפס לעומת רעידת אדמה.
<אלי רגב: זה מה שאני אומר, אדוני, כאשר המאפיינים של ניתוק יישוב, של היעדר חשמל והיעדר מים, למעט נושא הנפגעים שהיה לנו נס – למעשה המאפיינים הם מאפיינים מאוד דומים.
<אלי רגב: אדוני, ליוויתי את העניין הזה באופן צמוד החל מהיום הראשון, כולל בסיורים באותם יישובים.
<אלי רגב: הייתי באופן אישי גם בצפת גם בבית ג'אן וכן הלאה וראיתי מקרוב.
<אלי רגב: אני מוצא לנכון לציין שראשי הרשויות גילו מנהיגות ואחריות - - -
דוד אזולאי: כדרכם בקודש.
דוד אזולאי: זו לא פעם ראשונה.
דוד אזולאי: בעניין הזה צריך לזכור ולהגיד שראשי הרשויות הוכיחו את עצמם.
דוד אזולאי: ברגע של אמת במקום שאין איש, השתדל להיות איש, והם עושים את זה בצורה הכי טובה שיכולה להיות.
<אלי רגב: נכון, אדוני.
<אלי רגב: לכן קצת חרה לי שנאמר פה לגבי ראשי רשויות שהם לא לוקחים אחריות, הם כן לוקחים אחריות על תחום החירום, הם אחראים על האזרחים וכו', ואני חושב שדווקא אנחנו, משרדי הממשלה וגורמים נוספים צריכים לתת יותר כתף בסיוע לראשי הרשויות, וזה גם קו שמוביל שר הפנים בהובלת סמכויות מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי, על מנת לאפשר לשלטון המקומי יתר עצמאות.
<אלי רגב: לגבי העניין הזה, אדוני, ראשי רשויות – ופה אני רוצה לנגוע רק בנקודה אחת בעניין התקציבי, רק עניין עקרוני, לא שום דבר אחר – אכן, כמו שאמרת, אדוני, חששו מה יקרה אם הם מקבלים החלטה, כשההחלטה בפירוש הצלת חיים, מה קורה לגיבוי התקציבי בהינתן מצב שלא הוכרז מצב חירום.
<אלי רגב: הייתי אצל מר קבלאן, שאיננו פה כרגע – אצל ראש עיריית צפת וכן הלאה – הוא היה צריך לקבל החלטות איך הוא מוציא כסף והוא נושא באחריות אישית למשהו שלא מתכנס לכללים אלה ואחרים.
<אלי רגב: לעניין הזה מצאתי לנכון אחרי שעשיתי את הסיור הזה להביא את זה בפני המנכ"ל ושר הפנים כדי לתת גיבוי לראשי הרשויות על החלטות נכונות שהם עשו כדי למזער את הנזקים וכמובן להציל חיים.
דוד אזולאי: אתה מדבר בדיעבד, לא מלכתחילה.
<אלי רגב: לא מלכתחילה, לאחר האירוע.
דוד אזולאי: הבעיה שלנו היא מלכתחילה, מה אנחנו עושים.
דוד אזולאי: זו הנקודה הכי חשובה.
<אלי רגב: אני אסביר.
<אלי רגב: לכן שר הפנים פנה לשר האוצר על מנת לשפות את הרשויות לגבי שני נושאים מרכזיים: האחד, לתת גיבוי לראשי הרשויות על ההוצאות הבלתי רגילות המידיות שנבעו מן המצב שהיה בעת האירוע וגם בשעה שהוא ביקש עדיין היו בעיות שצריך לפתור, כמו גזם ודברים כאלה, כדי להחזיר את החיים לשגרה.
<אלי רגב: לצורך העניין הזה ניתן סכום ראשוני בסיכום שבין משרד הפנים ובין משרד האוצר, והסכום הזה כבר חולק.
חמד עמאר: אומרים לך שני ראשי רשויות שהם לא קיבלו.
<אלי בן חמו: גם אנחנו לא קיבלנו.
דוד אזולאי: רבותי, בשביל זה יושבים פה נציגי משרד הפנים.
חמד עמאר: אתה מדבר על 70 מיליון שקל, נכון?
<אלי רגב: אני מדבר על 30 מיליון שקל.
<אלי רגב: משרד הפנים הציג צורך מידי באותה נקודה כשתמונת המצב היתה לא בהירה עד תומה, כי זה היה ממש בסמוך לאירוע, ומשרד הפנים, לאחר שהוא עשה את כל הבדיקה – אני אישית יחד עם מינהל השלטון המקומי עשינו בדיקה מול ראשי הרשויות, אנחנו גם סיירנו שם – והצורך שעלה נאמד בכ-73 מיליון שקל, וזה הצורך שהוצג לאוצר, כדי לפצות את הרשויות.
<אלי רגב: זה לא כולל כמובן פיצוי לאזרחים, זה כולל פיצוי לרשויות.
דוד אזולאי: מי אמור לשאת בהוצאות של האזרחים שניזוקו?
<אלי רגב: בהיעדר הכרזה על מצב חירום האזרח בעצמו.
<אלי רגב: זו המציאות המשפטית.
דוד אזולאי: נכון לרגע זה למעשה אין מי שיכסה את הנזק לאותם אזרחים שניזוקו מהסופה.
<אלי רגב: אמת, גם לחקלאים.
<אלי רגב: אם לא היה להם ביטוח, אז אין.
<ביאן קבלאן: זו הצרה.
<אלי רגב: בהקשר הזה אותם 30 מיליון שקל חולקו לפי אמות מידה וקריטריונים שעומדים במבחנים המשפטיים.
<אלי רגב: הדבר הזה נעשה אחרי שהממונים על המחוזות במשרד הפנים פנו לאותם ראשי רשויות.
<אלי רגב: התקיימו כמה קריטריונים מאוד ברורים: יישובים שנותקו בגין השלג, יישובים שבפועל הצהירו על הוצאת כסף, היו יישובים שלא הצהירו על הוצאת כסף, ויישובים שנותקו מחשמל – כל אלה הביאו להכבדה ולצורך להשתמש כאן ועכשיו כדי להציל חיים, ולכן הם קיבלו את הפיצוי הראשוני, וזה אותם 30 מיליון שקל.
<אלי רגב: שר הפנים מוביל את המשך הפעילות כדי לקבל את הפיצוי על תשתיות שנפגעו.
דוד אזולאי: חישבתם עלויות של כל נזקי הסופה?
<אלי רגב: קיבלנו אומדן - -
<לילי פיינטוך: רק לדברים מסוימים.
<אלי רגב: - - מראשי הערים לגבי תשתיות, גם אחרי שסיירנו.
<אלי רגב: הייתי שם גם עם סגנית השר.
<אלי רגב: לצורך העניין בצפת, צפת הציגו עלות משוערת של 115 מיליון שקל נזק לעיר, ואכן נזק היה ועדיין ישנו נזק כבד מאוד בעיר צפת.
דוד אזולאי: כמה היה כל התקציב?
דוד אזולאי: כמה קיבלתם ממשרד האוצר?
<לילי פיינטוך: 30 מיליון.
<אלי רגב: קיבלנו 30 מיליון שקל עבור ההוצאות הראשוניות להצלת חיים, מתוך זה הם קיבלו משהו כמו 2 מיליון שקל או משהו כזה, אני לא זוכר בדיוק.
דוד אזולאי: לילי, את מבינה עכשיו מה קורה לרשויות המקומיות?
<אלי רגב: ברור.
<אלי רגב: הזעקה של הרשויות המקומיות - - -
דוד אזולאי: כבר מכניסים אותן לגירעון תקציבי מאונס, לא מרצונן.
דוד אזולאי: זה מה שהולך לקרות.
<אלי רגב: אדוני היושב-ראש צודק.
<אלי בן חמו: אפילו לא גירעון תקציבי, מחויבות אישית.
<אלי בן חמו: הפעלנו מחויבות אישית שלנו.
<אלי רגב: לכן משרד הפנים - - -
דוד אזולאי: פיני קבלו, אתה שומע את הדברים פה?
<אלי בן חמו: זה חיוב אישי.
דוד אזולאי: לתשומת לבכם.
<פיני קבלו: אנחנו מכירים.
<אלי רגב: משרד הפנים חושב שנכון, ולכן השר מוביל את זה, לפעול מול האוצר על מנת לשפות את הרשויות המקומיות על הנזק התשתיתי שנגרם.
<אלי רגב: יש יישובים שחוזרים לאחור 10 שנים, כי אם הם צריכים עכשיו לתקן את זה, הם במצב של מאזן כספי מאוד בעייתי, וזה ברור לנו.
חמד עמאר: על התפעולי עדיין לא קיבלו.
<לילי פיינטוך: קיבלו.
<לילי פיינטוך: הרשויות קיבלו את הכספים.
<לילי פיינטוך: ב-7 בינואר זה עבר לרשויות עצמן, גם בית ג'אן קיבלו, ביררתי עם המשרד תוך כדי הישיבה.
<רזי פארס: פקיעין לא קיבלו.
<לילי פיינטוך: יש רשויות שלא נכללו ברשימה הזאת.
<אלי בן חמו: איך יכול להיות שגבעת זאב לא נכללה?
<אלי בן חמו: איך זה יכול להיות?
דוד אזולאי: בית ג'אן קיבלו?
חמד עמאר: בית ג'אן קיבלו.
<אלי בן חמו: גבעת זאב.
<אלי בן חמו: אנחנו הגשנו מה שהתבקשנו.
חמד עמאר: הוא אומר שהוא לא קיבל את הכסף.
<קריאה: תבדוק אצל הגזבר.
<אלי בן חמו: היינו הנפגעים העיקריים בכל הקטע הזה.
דוד אזולאי: גם גבעת זאב לא קיבלו?
<אלי רגב: לא קיבלו.
<לילי פיינטוך: יש כרגע 41 רשויות שקיבלו פיצוי.
<לילי פיינטוך: הכסף הועבר במלואו לאחר שהרשויות פירטו את הבעיות שיש להן.
<לילי פיינטוך: אנחנו מדברים על פעימה ראשונה שדיברה רק על הוצאות בגין הוצאות חריגות של כוח-אדם, הבאה של כלים כבדים, הפעלה של מוקד עירוני.
דוד אזולאי: מה שנקרא "אס.
דוד אזולאי: או.
דוד אזולאי: אס".
<אלי רגב: כל מה שישב, אדוני, כחבות אישית על ראש העיר, לצורך העניין בקבלת החלטות להצלת חיים, אני חושב שנכון היה קודם כול להוריד את הגיבנת הזאת מראש העיר שקיבל אחריות כדי להציל חיים והשתמש בכספים - - -
דוד אזולאי: הוא לא היה ראש קטן, הוא היה ראש גדול.
<אלי רגב: הוא היה ראש גדול, וזה בסדר גמור.
<אלי בן חמו: אם הפעימה הראשונה הסתיימה, מי שלא קיבל, לא יקבל את הפעימה הראשונה?
<אלי רגב: לא אמרתי את זה, אדוני.
<אלי בן חמו: זה מה שאתה אומר, שהפעימה הראשונה חולקה.
<אלי רגב: לא אמרתי שהוא לא יקבל.
<אלי רגב: לא אמרתי את זה.
דוד אזולאי: רבותי, יש לי בקשה אליכם.
דוד אזולאי: אתם ראשי הרשויות, אתם נמצאים פה, נוכחים, יש כאלה שלא נוכחים פה.
דוד אזולאי: אני מניח שיש עוד כמה רשויות כמוכם שלא קיבלו את הפעימה הראשונה, ויכול להיות שהם בכלל לא נמצאים בשום פעימה.
<פיני קבלו: יש 10 יישובים כאלה.
<אלי רגב: פנו 10 יישובים.
<אלי רגב: פנו 10 יישובים, אנחנו בודקים.
<אלי רגב: הם לא עלו בדרישה הראשונית מכל מיני סיבות.
<אלי רגב: אנחנו לא חפים מטעויות, יכול להיות שטעינו, ולכן אנחנו בודקים את זה.
<רזי פארס: למה לא קיבלנו בפעימה הראשונה ואחרים קיבלו?
דוד אזולאי: דקה, רבותי, תרשו לי.
דוד אזולאי: אני מבקש, אני לא רוצה להיכנס לנושא התקציבי, פשוט זה לא מתפקידה של הוועדה, ואני לא רוצה לחרוג.
דוד אזולאי: בכל זאת לעזור פה במשהו אני חייב, אני מכיר את המצוקה של הרשויות המקומיות.
דוד אזולאי: פיני קבלו, אני מבקש ממך שתרכז את הנושא הזה, אתה כנציג השלטון המקומי.
דוד אזולאי: תבדקו מי הן הרשויות שלא קיבלו, מה הסיבות.
<פיני קבלו: יש לנו רשימה.
<פיני קבלו: הוא בקשר עם איתי חוטר.
דוד אזולאי: אני לא בתפקיד היום שאני יכול לעקוב ולבדוק את הנושא הזה, לכן אני מושך את ידי מלהיכנס לזה.
דוד אזולאי: לי היום הדבר הכי חשוב, מה אנחנו עושים כדי להפיק לקחים, להסיק מסקנות לקראת הסופה שלא תבוא חלילה.
<אלי רגב: אין בעיה, ואני אשמח לקבל את הסיוע של הוועדה גם כדי לנסות לקדם את הפיצוי לרשויות, גם בגין הנזקים התשתיתיים.
<אלי רגב: אנחנו נעשה את זה מול האוצר, אבל אם יש השפעה לוועדה, נשמח לקבל סיוע בעניין הזה.
<אלי רגב: לגבי הלקחים והמסקנות לעתיד, שזה מה שחשוב כרגע.
<אלי רגב: אני לפחות חילקתי את זה לכמה רבדים, גם לרמת הפרט, לרמת הרשות ולרמת משרדי הממשלה וברמה הלאומית.
<אלי רגב: אני אגע במילה על כל דבר.
<אלי רגב: ברמת הפרט חלק מן העניין, לפחות מבחינתי, כך אני מבין, ואני מלבן את זה יחד עם המשרד להגנת העורף, אנחנו צריכים בסוף לגרום לאזרחים גם ליטול אחריות עצמית בהיבטים של מלאי תרופות, מזון מינימלי, מים, למקרים מן הסוג הזה שעשויים להיות, כי כל אזרח שמסודר בעניין הזה, פותר בעיות אמיתיות.
<אלי רגב: ראיתי את זה גם בהר אדר כשהיינו.
<אלי רגב: כשאזרחים נערכו מראש, היה הרבה יותר קל לעבוד.
חמד עמאר: האם אתם עושים מערך הסברה בנושא?
<אלי רגב: המלצתי שנעשה את זה בעבודת מטה יחד עם המשרד להגנת העורף ופיקוד העורף.
<אלי רגב: האזרח בשווייץ חושב חירום, אין סיבה שבמדינת ישראל הוא לא יחשוב חירום וייערך גם בהתאם.
<אלי רגב: יש משמעויות למה שאנחנו אומרים.
<אלי רגב: זו המלצה שלי, לצורך העניין.
<אלי רגב: הגורמים המקצועיים זה פיקוד העורף והמשרד להגנת העורף.
טלב אבו עראר: אתה יכול להתייחס לפזורה הבדואית בנגב?
<אלי רגב: אני אתייחס גם לזה.
<אלי רגב: לנושא של הרשות.
<אלי רגב: השתמשנו בזה, אדוני, כשפינו את האנשים מ-443 ומכביש מס' 1.
<אלי רגב: היינו שם – אני באופן אישי הייתי שם – ופתחנו מרכזי קליטה גם בבנייני האומה בירושלים, גם במבשרת וגם בעיר מודיעין, סיפקנו לשם ציוד מתוך מחסני פס"ח, המחסנים הארציים של משרד הפנים, סופקו יותר מ-10,000 שמיכות לבקשת הרשויות, וכמעט בכל רשות, אני אומר "כמעט", כי גם פה יש - - -
דוד אזולאי: אתה יודע שזה התחיל הרבה זמן אחרי.
<אלי רגב: לא, אדוני, הייתי שם ביום שישי בבוקר.
<אלי רגב: ביום שישי בבוקר הייתי ב-07:00 בעיר מודיעין.
דוד אזולאי: אנשים נתקעו כבר ביום חמישי בלילה, זה מה שאני אומר.
דוד אזולאי: הגעתם ביום שישי בבוקר, אבל ביום חמישי כבר העסק היה תקוע.
דוד אזולאי: ביום שישי כשהגעתם, לא כולם היו ברי מזל שיכלו ליהנות ממה שנתתם.
<אלי רגב: אנחנו מחזיקים את מלאי פס"ח גם במחסנים ארציים וגם יש איזה בטן מסוימת לכל ראש רשות.
<אלי רגב: בעיר ירושלים השתמשו בזה, בצפת השתמשו בזה ובמקומות אחרים השתמשו בזה, וזה נתן סיוע.
<אלי רגב: אין לי ספק שגם בעניין הזה - - -
דוד אזולאי: שאלה לי אליך, אדוני.
דוד אזולאי: האם כשראש רשות מכין את התקציב השנתי שלו, האם יש לו סעיף שנקרא "סעיף לשעת חירום"?
דוד אזולאי: האם יש סעיף כזה?
<אלי רגב: יש סעיף שחלקו בא מאתנו, לצורך העניין בבקרה שלנו.
<אלי רגב: אדוני מתוקף תפקידיו הקודמים ודאי מכיר שהוא צריך לצבוע סעיפי הג"א מקומי והג"א ארצי, ויש פעילות שאגף חירום של כל רשות מקומית מציג בצורכי התקציב שלו לשנת העבודה לראש הרשות, וראש הרשות מאשר לו.
דוד אזולאי: האם אתם כמשרד הפנים עוקבים אחרי העניין שאכן זה מופיע כסעיף - - -
<אלי רגב: אנחנו עוקבים, אבל לנו יש תקציב משלנו - - -
דוד אזולאי: אני מדבר כרגע על סעיף תקציבי כזה ואתם דואגים שזה יהיה.
טלב אבו עראר: הייתי ראש מועצה ואני לא זוכר סעיף כזה.
דוד אזולאי: זה שאתה לא זוכר ולא עשית, זה משהו אחר.
<לילי פיינטוך: תקרא את הנחיות התקציב בכל שנה, יש פרק שלם.
<ביאן קבלאן: זה לתרגילים - - -
טלב אבו עראר: יש סעיף שעת חירום?
<ביאן קבלאן: אנחנו עושים תרגילים והוצאות היערכות ומוכנות.
<ביאן קבלאן: לדוגמה חדרי הפעלה, ואנחנו מקבלים.
<אלי רגב: חלק מזה.
דוד אזולאי: רבותי.
<אלי רגב: ברמה של הרשות אנחנו סבורים, ושוב נלבן את זה עם המשרד להגנת העורף שכל רשות, וגם נסייע בעניין הזה - - -
טלב אבו עראר: הוא אומר שיש סעיף לשעת חירום, ואין.
<אלי רגב: הקב"ט שלך לא מציג לך - - -
טלב אבו עראר: לא עכשיו - - -
<אלי רגב: לא עכשיו, בעבר.
<אלי רגב: הוא לא הציג לך את הדרישות שלו?
טלב אבו עראר: ערערה בנגב.
טלב אבו עראר: גם היום לא ידוע לי על סעיף כזה.
<אלי רגב: ברמת הרשות גם נאמר פה, אני חושב שחלק מהמסקנות המרכזיות שלנו שהבעיות המרכזיות שהיו בגלל נושא החשמל, זה בגלל מספר הגנרטורים שיש בכל יישוב, שהוא מספר חסר.
<אלי רגב: חלק מזה אנחנו מסייעים כמשרד פנים ורוכשים עבור הרשויות המקומיות.
<אלי רגב: אנחנו מתכוונים לעשות איגום תקציבי יחד עם המשרד להגנת העורף בשנת 2014 ולספק עוד גנרטורים לרשויות המקומיות.
<אלי רגב: בעיה נוספת שהיתה שגם אם היו גנרטורים בחלק מהרשויות לא היה סולר כדי להפעיל את הגנרטורים.
דוד אזולאי: בגלל המצור?
חמד עמאר: אין להם סולר לשעת חירום להפעיל?
דוד אזולאי: לא הגיע.
דוד אזולאי: לא הגיעה אספקה.
חמד עמאר: אם יש לך גנרטור לשעת חירום, צריך להיות לך סולר לשעת חירום.
<אלי בן חמו: כשאתה סומך על תחנות הדלק ואין חשמל, אז אין לך סולר.
<אלי רגב: אין חשמל ואי-אפשר היה לספק דלק.
<אלי רגב: גם זה חלק מהמסקנות, שצריך להיות מאגר של סולר.
<אלי בן חמו: היו שתי תחנות דלק וכשלא היה חשמל לא יכולת לשאוב דלק.
<אלי בן חמו: לדעתי אחת המסקנות העיקריות בקטע הזה של תחנות דלק, שלרישוי תחנות הדלק צריך שיהיה גנרטור.
<אלי בן חמו: קשה להאמין שתחנת דלק עובדת ללא גנרטור.
דוד אזולאי: אל תהיה בטוח שזה לא מופיע בתקנות.
דוד אזולאי: יכול להיות שזה מופיע, לא כולם דואגים ליישם את זה.
דוד אזולאי: ראה לדוגמה את הדירות בחדרה שהמרפסות התמוטטו ועכשיו אנחנו מסיקים מסקנות לגבי מה שהיה שם.
<אלי בן חמו: אם הוא קיבל רישוי להפעלת תחנת דלק, התחנה אמורה לפעול עם גנרטור.
דוד אזולאי: יכול להיות שזה מופיע, ולא מיישמים את זה.
טלב אבו עראר: התחילה המליאה.
<אלי רגב: מילה אחרונה לבקשתו של חבר הכנסת.
<אלי רגב: לנושא הרשויות הבדואיות, שם סייענו גם בסיוע תקציבי לשתי רשויות שפנו וגם סייענו בציוד, גם באל-קסום וגם בנווה מדבר.
<אלי רגב: נתנו תקציב בעקבות העניין הזה וגם נתנו להם ציוד, ובשבוע הבא אני אישית וכנראה גם סגנית השר נבקר ברשויות האלה בדרום ונעמוד מקרוב על הבעיות.
טלב אבו עראר: מה עם היישובים שלא שייכים - - -
דוד אזולאי: אני חייב לסכם את הדיון.
חמד עמאר: האם יש סעיף תקציבי ממשרד הפנים שמדבר על שעת חירום, איך לעזור לעיריות, ברזרבה של משרד הפנים?
חמד עמאר: האם יש תקציב שלא צריך לפנות למשרד האוצר, ועד - - -
דוד אזולאי: אם ראש רשות יקבל תקציב רזרבה, הוא לא ינצל אותו לשעת חירום, עם כל הכבוד.
חמד עמאר: לא לראש הרשות, שיישאר במשרד הפנים.
<לילי פיינטוך: אין רזרבה, יש נוהל חירום.
<שאול דלאל: המסקנות זה איגום בין משרדי.
דוד אזולאי: נכון, תקציבי.
דוד אזולאי: רבותי, תרשו לי.
טלב אבו עראר: רק משפט אחד.
דוד אזולאי: טלב, לא הפרעתי לך.
טלב אבו עראר: הוא אמר כך לגבי יישובים שלא שייכים לשתי המועצות, אל-קסום ונווה מדבר.
טלב אבו עראר: הוא אמר - - -
<אלי רגב: לא אמרתי, אמרתי שאני לא מבקר בהם.
טלב אבו עראר: היישובים הלוא מוכרים, שלא שייכים לשתי המועצות.
דוד אזולאי: בעניין הזה - - -
טלב אבו עראר: שנייה.
דוד אזולאי: אני רוצה לעזור לך.
דוד אזולאי: תן לי לעזור לך, אתה לא נותן לי.
דוד אזולאי: מה שאני מבקש במסגרת הסיור שלכם, שלך ושל סגנית השר, ביישובי הבדואים, כדאי מאוד שהנושא של הפזורה הבדואית יעלה על מנת לראות איך נותנים מענה לאותן מצוקות שעלו כאן על-ידי טלב אבו עראר.
דוד אזולאי: טלב, אני מציע לך, אני מכיר את סגנית השר, פאינה קירשנבאום, היא היתה פעם חברת כנסת, ומי שהיה פעם חבר כנסת יודע ומבין מה רוצה חבר כנסת.
דוד אזולאי: אני אתן לך עצה ידידותית, תפנה אליה באופן אישי, תבקש להיות מוזמן לסיור הזה, או לחילופין תוציא לה מכתב מהן הדרישות שלך.
דוד אזולאי: האמן לי, כמו שאני מכיר את פאינה היא תתייחס בצורה ראויה.