GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלכס שפול: כלומר, זה מאפשר לנו להתקדם במקביל.
<אלכס שפול: כתוצאה מזה התכנית של בית ג'אן הופקדה, וסך הכול היא כוללת את כל התכניות מסביב, ולפי דעתי נשארו רק שניים או שלושה מבנים בחוץ.
<אלכס שפול: בתכנית של חורפיש אנחנו המלצנו למועצה הארצית, והיא לא השאירה בחוץ כמעט שום דבר.
<אלכס שפול: לגבי יאנוח-ג'ת התכנית מאושרת.
<אלכס שפול: אני לא יודע כמה שם בחוץ, אני לא בדקתי, כי הייתה ב - - -.
<אלכס שפול: אצלנו, בתכנית ירכא החלטנו על הפקדה.
<אלכס שפול: גם פה לא חיכינו לשינוי לתכנית ארצית תמ"א 35, והחלטנו כרגע לקדם תוספת של 1,500 יחידות דיור, ומרגע שיפתחו לנו את תמ"א 35 השכונה המזרחית של והיב, "הדרך" – אישרנו בה את 400 יחידות הדיור, וגם שכונת "רבין" בדרך.
<אלכס שפול: זה לא אצלנו.
<אלכס שפול: זאת אומרת שמבחינת תכניות מתאר אין לנו בעיה.
<גאזי פארס: ומה עם פקיעין?
<אלכס שפול: בפקיעין התחלנו לעשות את זה.
<אלכס שפול: אתם עושים את התכנית.
<אלכס שפול: יש כפילות אצלך בפקיעין – גם ועדה מקומית החליטה להכין תכנית וגם המועצה הארצית.
<אלכס שפול: אני מעדיף שהמדינה תיתן כסף ולא ועדה מקומית.
<אלכס שפול: אז זה נשאר, ויש את הכסף, כי מצד אחד לחצנו על ועדה מקומית, כמו שבית ג'אן עשו בבית ג'אן, אבל אם המדינה נותנת אז יותר טוב בשבילנו לקחת את זה.
חמד עמאר: המדינה לקחה את תכנית המתאר של פקיעין ו - - - ?
<אלכס שפול: כן, היא מממנת.
<מיכל מריל: זה כלול בתקציב 2013 שלנו, ואנחנו נקדם את התכנית הזאת.
חמד עמאר: כל היישוב?
<אלכס שפול: כן, הרחבת היישוב.
<אלכס שפול: יאנוח-ג'ת קיבלה תכנית, אבל הדיו עדיין לא התייבש.
<אלכס שפול: יש החלטה לתת תוקף לתכנית הזאת.
<אלכס שפול: שמענו את ההתנגדויות והחליטו לתת תוקף.
<אלכס שפול: הבעיה שלנו, שעכשיו גיליתי.
<אלכס שפול: ..
<אלכס שפול: בהתאם להנחיות של שר הפנים, עשינו סקר של כמות המבנים ללא היתר.
<אלכס שפול: אני לא יודע מה לעשות.
<אלכס שפול: את התוצאות של הסקר קיבלתי רק היום בבוקר.
<אלכס שפול: יש לי 4,974 מבנים במגזר הדרוזי ללא היתר.
<אלכס שפול: מתוכם, שימו לב, 3,970 בתוך השטח שאושר לבנייה.
<אלכס שפול: זאת אומרת, 3,970 מבנים בתוך תכנית המתאר.
<אלכס שפול: בתוך תכנית המתאר.
<קריאה: 1,000 בחוץ.
<אלכס שפול: 1,000 בחוץ.
<אלכס שפול: עם הבחוץ אנחנו מתקדמים – יש לי 725 כבר בתכנון של ירכא ובתכנון של חורפיש.
<אלכס שפול: אבל יש בערך 4,000 מבנים בתוך השטח שאושר לבנייה, או בחריגה מקו בניין או בתוך הדרך.
<אלכס שפול: רוב המבנים בתוך דרכים ציבוריות.
<והיב חביש: גם לא רשום בטאבו.
<והיב חביש: עוד מכשול.
<אלכס שפול: לא רשום בטאבו ועוד 110 סיבות.
<אלכס שפול: את הבעיה שזה לא רשום בטאבו אפשר לפתור, אין לי בעיה עם זה.
<אלכס שפול: אבל מבנים בתוך הדרך – פה אני לא יודע איך אני יכול לצאת.
<אלכס שפול: כי את הדרך אני לא יכול להקטין לארבעה או חמישה מטר, כי זו דרך דו-סטרית.
<אלכס שפול: איך לצאת מזה אני עדיין לא יודע, אנחנו צריכים לעשות זום.
<אלכס שפול: דרך אגב, אנחנו עושים את זה באבו סנאן.
<אלכס שפול: באבו סנאן עשינו את הזום, ואנחנו מנסים להסתובב בין.
<אלכס שפול: תראו, אי אפשר לאשר דרך לא תקנית.
<אלכס שפול: כי אם מחר או מחרתיים ייהרג שם מישהו, אז קודם כול ישאלו מי אישר את הדרך.
<אלכס שפול: אז על זה אנחנו צריכים לשבת ביחד - - -
חמד עמאר: זה אחד הדברים שנבדוק בוועדה.
<אלכס שפול: אני לא יודע מה אפשר לעשות.
חמד עמאר: אולי במקום שיהיה לי כביש של 20 מטר - - -
<אלכס שפול: כבוד חבר הכנסת, אני לא מדבר על 20 מטר.
<אלכס שפול: 20 מטר אני יכול להקטין.
<אלכס שפול: אבל אם יש לי שישה מטר, ומזה נשאר לי ארבעה מטרים – כאן הבעיה שלי.
<אלכס שפול: ב-20 מטר אין לי בעיה – אז לא יהיו שני מסלולים לכיוון אחד, אז לא תהיה הפרדה פיזית.
<אלכס שפול: אבל אם מתוך שישה נשארו לי ארבעה...
<והיב חביש: אפשר להרחיב את תכנית המתאר, לעשות הכול לפני שאנשים בונים, ואז אחרי זה כולם יבנו לפי היתר ולא יתקרבו לכביש.
<והיב חביש: אי אפשר להמשיך כל פעם כמו...
<אלכס שפול: והיב, אני אראה לך בתים בתוך הדרכים, ואז תספר לי לאיזה שטח נוסף אפשר להעביר את הבית.
<אלכס שפול: אם אתה תסביר לי איך אפשר בשיפוע של 18% בדרך של ארבעה מטרים - - -
חמד עמאר: אלכס, סליחה, הוועדה כאן היא לא ועדה רגילה, אנחנו באנו לכאן לבדוק איך לפתור את הבעיות ולהתקדם, לא באנו רק להציג את הבעיה ולעזוב.
חמד עמאר: אנחנו רוצים להציף את הבעיה לפתור אותה.
חמד עמאר: אם אתה אומר שיש כמעט 4,000 בתים ללא רישיון בתוך שטח המתאר ואתה צריך לעשות כביש, נראה איך אנחנו פותרים את זה.
חמד עמאר: זה התפקיד של הוועדה הזאת, ולזה יש לנו את המנדט.
חמד עמאר: בוועדה הזאת אני רוצה להתקדם, אני לא רוצה רק לדבר, אני רוצה תוצאות.
<אלכס שפול: מבחינת תכנון מתארי אין לנו בעיה, אנחנו עושים את זה וסביר להניח שתוך שנה או שנה וחצי כולם יהיו עם תכניות מעודכנות.
<אלכס שפול: גם אין לנו בעיה בתכנון מפורט.
<אלכס שפול: מבחינת מימון עדיין לא נכנסנו בדיוק, אנחנו מחכים, אבל כבר נתתי הוראה שלא נחכה עד אישור תכנית מתאר, אלא כבר נתחיל לגלגל תכניות מפורטות, כדי ללכת במקביל ולא לפי תור.
<אלכס שפול: יש לנו בעיה עם הכשרת המבנים שנמצאים בתוך התחום לבנייה.
<אלכס שפול: זאת הבעיה שלנו.
חמד עמאר: אז אנחנו ניכנס לזה ונחפש פתרון.
חמד עמאר: מינהל התכנון, בבקשה.
<מיכל מריל: אם אני מסתכלת בראייה ארצית, התמונה הכוללת היא תמונה טובה מבחינת ההיבט של תכניות מתאר:
<מיכל מריל: האגף שלנו הכין תכניות מתאר כוללות ליישובים.
<מיכל מריל: יש 21 יישובים שיש בהם אוכלוסייה דרוזית, גם מעורבים וגם אוכלוסייה דרוזית בלבד.
<מיכל מריל: סך הכול, לרוב רובם של היישובים יש תכניות מתאר בהכנה או כבר מאושרות, וחלקן כבר נמצאות בהליכים סטטוטוריים מאוד מתקדמים.
<מיכל מריל: אני רוצה לומר שכשאנחנו מתכננים ביישובים האלה, אנחנו מודעים לכל המאפיינים הייחודים של המגזר והצרכים המיוחדים, ואנחנו משתדלים מאוד להתחשב בזה.
<מיכל מריל: מדובר על רוחב של דרכים, הצורך להתחשב בצפיפויות המיוחדות, בתרבות של צריכת הקרקע, בתרבות הדיור ועוד.
<מיכל מריל: אנחנו עובדים ביחד עם תכניות מפורטות שמתקדמות במקביל.
<מיכל מריל: נתנו כאן את הדוגמה של עוספיה: עוספיה זו תכנית שמינהל התכנון מקדם כבר למעלה משנתיים.
<מיכל מריל: למה למעלה משנתיים?
<מיכל מריל: מכיוון שבתחום של עוספיה מתקדמות תכניות מתאר מפורטות שמשרד השיכון מקדם וממ"י מקדם, ואנחנו פשוט הלכנו יד ביד עם משרד השיכון ועם המינהל, והיו לנו אין-סוף ישיבות תיאום, כדי שהתכנון המתארי שלנו ייתן גב לתכנון המקומי ויהיה מקסימום תיאום.
<מיכל מריל: ואני חושבת שזאת הדרך הטובה להתקדם – אנחנו לא מעכבים תכניות והכול מתקדם במקביל.
<מיכל מריל: ובאמת לא מזמן התכנית כבר נכנסה לדיון גם בוועדה המקומית וגם בוועדה המחוזית, ואנחנו נדרשנו לעשות בחינה נוספת.
<מיכל מריל: ההיבט של התכנון המתארי בעצם נותן לנו את המסגרת הכוללת שמתוכה אפשר לגזור את התכניות המפורטות ולתת מענה לכל המצוקות ולמבנים הלא חוקיים.
<מיכל מריל: אנחנו גם משתדלים להסדיר את כל המבנים שמצאים בתחום של היישוב שאינו יועד לפיתוח.
<מיכל מריל: אנחנו גם משתדלים לתת פתרונות לנושאי התחבורה.
<מיכל מריל: למשל, עכשיו אנחנו עובדים על התכנון של עין אל אסד.
<מיכל מריל: לפני שנה התחלנו את התכנון, ואנחנו בשלב של גיבוש המסמכים והגשה לוועדות.
<מיכל מריל: זה באמת נעשה במהירות שלא הייתה עד עכשיו.
<מיכל מריל: אנחנו עבדנו על התכנון יחד עם היישוב, יחד עם הוועד, יחד עם הוועדה המקומית, וניסינו למצוא פתרונות גם לאותן דרכים שאי אפשר לעבור בהן.
<מיכל מריל: יש שם למשל את בית הלוויות, שאנחנו מכירים את המצוקה שיש בו.
<מיכל מריל: אנחנו תכננו ביחד עם משרד התחבורה כביש עוקף, כדי שתהיה נגישות נאותה ליישוב.
<מיכל מריל: אז בסך הכול אני אומרת שהתמונה היא בסדר.
<מיכל מריל: העניין הוא שצריך פשוט לאשר את התכניות האלה.
<מיכל מריל: ברגע שהתכניות האלה יאושרו אפשר יהיה לגזור מתוכן תכניות מפורטת, ובאמת להסדיר בפועל את כל המבנים האלה.
<מיכל מריל: אני רוצה להגיד שאנחנו הגברנו את קצב העבודה ואנחנו באמת משתדלים להגיש את התכניות האלה כמה שיותר מהר לוועדות התכנון וכמה שיותר מהר לקדם את האישור שלהן במוסדות התכנון.
חמד עמאר: אחרי זה אני אשאל מה ההמלצות שלכם לישיבה הבאה.
חמד עמאר: ראש מועצתי ירכא, בבקשה.
חמד עמאר: אני מבקש מכם לדבר שלוש דקות, כדי שנספיק לשמוע את כל ראשי הרשויות.
<והיב חביש: אני אתחיל מהסוף להתחלה.
<והיב חביש: כשממשלת ישראל רצתה לקדם תכניות היא הקימה ועדה מזורזת תוך שישה חודשים והיא נתנה שינוי ייעוד ואפילו היתרים.
<והיב חביש: כך שאם ממשלת ישראל מעוניינת, השיטה קיימת.
<והיב חביש: כמו שהציע חברי משלב, יכולים להוציא את זה לפועל מחר ולהתחיל לטפל בזה.
<והיב חביש: כמו שאני מכיר את אלכס, הוא אלוף הפתרונות.
<והיב חביש: אז אם אנחנו ניתן הסבר מדוע זה קרה ואיך זה קרה.
<והיב חביש: .. אני חושב שכולכם יודעים שזו שיטה על שיטה על שיטה.
<והיב חביש: ..
<והיב חביש: אני אתן דוגמה קטנה: ממשלת ישראל מימנה 3.5 מיליון שקל דרך משרד השיכון להקמת שכונת חיילים משוחררים בירכא, ואחרי שהיא תוכננה שלוש שנים אז פתאום מתחילים "תביא את אישור הנוף, ואישור הזה ואישור הזה ואישור הקרקע" וכולי.
<והיב חביש: ולמחרת שמו תמ"א 35 על השכונה עצמה.
<והיב חביש: זאת השיטה.
<והיב חביש: אלכס, עכשיו תקועה אצלי תכנית שכבר פורסמה ואין התנגדויות ואין כלום, אבל – "מה עם הביוב?".
<והיב חביש: רבותיי, אי אפשר לעבוד בשיטה הזאת.
<והיב חביש: אתם הופכים את היישובים ליישובים מוזנחים ומקופחים מבחינת תכנון.
<והיב חביש: אם אני אבנה בלי תכנית מתאר מאושרת אז אני אבנה בכבישים ולא יהיה מקום לכל המערכות ולכל הכבישים.
<והיב חביש: אי אפשר להמשיך עם זה ככה.
<והיב חביש: אני חושב שצריך להגיע להסדר.
<והיב חביש: מה שאלכס אמר לגבי ירכא זה נכון – ישנה תכנית יפה מאוד ורחבה מאוד שעונה על הצרכים של ירכא ל-30 שנה, וצריך לעשות אותה מהר ככל האפשר, ולגמור דבר כזה בכל יישוב ויישוב, וככה להגיע ליישור קו עם היישובים הדרוזיים.
<והיב חביש: צריך לתת להם את הצורך העתידי שלהם בהגינות, לתת להם להתקיים ולהתחיל לנהל את היישובים.
<והיב חביש: אלכס, לגבי הטאבו אני מבקש ממך להעביר הנחיה לוועדה המקומית, כי אנחנו לא מצליחים להוציא היתרי בנייה.
<והיב חביש: אין, בית שקיים ויש לו היתר, אם אני רוצה לבנות לו קומה שנייה ואין לי נוסח טאבו, אני לא יכול.
<והיב חביש: אז מה אני עושה?
<והיב חביש: יש בעיה מורכבת עם זה.
<אלכס שפול: אני יודע.
<והיב חביש: אני מכיר אותך כאלוף הפתרונות, אני זוכר שפתרת כמה בעיות בירכא, למשל הבתים שחדרו לכביש וסימנו אותם להריסה.
<אלכס שפול: עשינו תרגיל, אמרנו " אל תהרסו עד שנרחיב את הדרך".
<אלכס שפול: לקחנו את הבעיה ושמנו אותה - - -
<מעדא חסבאני: כשהוא היה צעיר הוא היה עושה את זה.
<מעדא חסבאני: אבל עכשיו.
<מעדא חסבאני: ..
<אלכס שפול: זה לא עניין של צעיר.
<אלכס שפול: הרי אתה ממילא תגיע להרחבת הדרך, כי אנשים צריכים את הדרכים, אנשים רוצים להגיע הביתה כמו בני אדם ולא כמו עז בשביל.
חמד עמאר: אלכס, אנחנו מדברים כרגע על המצב קיים.
חמד עמאר: בשכונות החדשות נוכל לדבר על דברים אחרים, אבל היום אם אני במצב של 4,000 שנבנו ונמצאים וקיימים – אני לא אלך להרוס אותם.
חמד עמאר: אף אחד מאיתנו לא יכול לעשות את זה וגם לא המדינה.
חמד עמאר: התפקיד שלנו כאן הוא להציע איך אפשר להתקדם עם מה שיש.
חמד עמאר: והיב, עוד משהו?
<והיב חביש: אני רוצה להגיד שסוף-סוף יש לנו ממונה על המחוז שהוא גם מהנדס, מהמהנדסים הטובים ביותר בארץ – אז תזרוק את הכדור אליו, הוא ימצא את הפתרון.
<והיב חביש: לא אנחנו אנשי המקצוע, הוא איש המקצוע, הוא אלוף בזה.
חמד עמאר: אנחנו ניעזר בו ובמשלב.
חמד עמאר: הם יעזרו לנו מאוד.
<והיב חביש: ואם לא, אז אנחנו נסגור את כביש הגישה ליישוב ונראה לו מה זה.
<אלכס שפול: רגע, אבל למרכז המזון אני חייב להגיע.
<והיב חביש: למרכז המזון כן.
<והיב חביש: אני מציע לך: יש פה חבר'ה עם ראש על הכתפיים, אנשים שניהלו הרבה מערכות, יש להם הרבה אמביציה – אז בואו נתחיל ליישר קו ולשפר ולקדם כל מה שהם רוצים.
חמד עמאר: זה מה שנעשה, והיב, זו המטרה שלנו.
חמד עמאר: גאזי, בבקשה.
<גאזי פארס: על המצוקה של הכפר פקיעין אני כבר דיברתי בפעם הקודמת.
<גאזי פארס: בעשר השנים האחרונות היה פתרון ל-50 זוגות צעירים מתוך 400.
<גאזי פארס: אנחנו באמת בבעיה מאוד רצינית.
<גאזי פארס: כמו שכולם מכירים, השטח הטריטוריאלי של פקיעין בנוי משלושה אזורים גיאוגרפיים, וביניהם יש אדמות חקלאיות של אנשי הכפר.
<גאזי פארס: כדי לפתור את הבעיה צריך לעשות רצף טריטוריאלי של כל האזורים האלה.
<גאזי פארס: העניין של הרצף הטריטוריאלי גם יכול לפתור לנו בעיה של אזור שיפוט: יש לנו בעיה של כמה בתים, בית מלון ומרכזי מסחר שלא שייכים לשיפוט שלנו, ולמרות שאנחנו נותנים להם את השירותים, יש לנו בעיה כל שנה עם הארנונה שלהם.
<גאזי פארס: אנחנו צריכים להגיע להוזלות רבות כדי שישלמו; והם אפילו הלכו למשפט בנושא הזה, ואמרו שהם לא שייכים.
<גאזי פארס: אבל בכל זאת אנחנו מטפלים להם בכל הצרכים.
<גאזי פארס: לדעתי צריך לאשר תכנית מתאר כמה שיותר מוקדם, וזה יפתור גם את הבעיה של הבנייה הלא חוקית.
<גאזי פארס: זה באמת יפתור בעיה מאוד רצינית, כי האנשים במצוקה ואין להם ברירה: הם ימשיכו לבנות, כי הם רוצים לגור באיזשהו מקום.
<גאזי פארס: אז צריך לפתור את הבעיה כמה שיותר מהר.
<גאזי פארס: באמת, אם אפשר – לזרז את התהליכים, זה יפתור הרבה בעיות.
חמד עמאר: מאג'ד, בבקשה.
<מאג'ד עאמר: אחרי כל כך הרבה שנים שלא היה מתאר, בכל הכפרים לא רק בחורפיש, אני הבנתי מאלכס שנשארו רק שני בתים בחורפיש שלא נכנסו למתאר.
<מאג'ד עאמר: אני מבקש למצוא להם פתרון ולהכניס אותם למתאר, מכיוון שמעל 15 שנים לא חולקה שום אדמה ושום חלקה לחיילים המשוחררים, אז אנשים היו חייבים לבנות ללא היתר.
<מאג'ד עאמר: אז זה סך הכול שני בתים, ואני מבקש להכניס אותם ואז אנחנו פותרים את הבעיה בחורפיש.
<מאג'ד עאמר: תודה.
חמד עמאר: ראש מועצת יאנוח, ואחרי זה המועצה הדתית והשלטון המקומי.
<מעדא חסבאני: א', אני רוצה להגיד לאלכס תודה על אישור התכנית.
<מעדא חסבאני: אבל אישור התכנית לא מאפשר מתן תוקף להיתרים מהתקנון.
<מעדא חסבאני: הבעיה המרכזית היא התקנון.
<מעדא חסבאני: אני אמרתי את זה בפעם הקודמת וזה חוזר כאילו לא קורה כלום.
<מעדא חסבאני: גם אם עכשיו נעסוק בסיפור של תכנית מתאר יאנוח, לא נקבל היתר, כי אי אפשר לקבל היתר בתוקף התקנון הקיים.
<מעדא חסבאני: כי התקנון הקיים, ביחס לכפרים הדרוזיים הוא תקנון דרקוני ולא ניתן בכלל - - -
חמד עמאר: בשני ממשפטים, מה הבעיה בתקנון?
<מעדא חסבאני: יש כמה סוגיות.
<מעדא חסבאני: אחת, איחוד וחלוקה: במצב הקיים כרגע איחוד וחלוקה הוא לא בר מימוש.
<אלכס שפול: רק ביאנוח?
<מעדא חסבאני: כן.
<אלכס שפול: אבל בירכא הוא כן ובסכנין הוא כן ובבית ג'אן הוא כן, אז למה ביאנוח לא?
<מעדא חסבאני: חברים, אני יכול להוכיח - - -
חמד עמאר: ראש מועצת יאנוח-ג'ת, בישיבה השנייה אנחנו ניכנס לדברים האלה של לתת את הדין לגבי מה אנחנו צריכים לעשות.
חמד עמאר: לדוגמה, בינת הציעה הצעה שמקדמים עכשיו, שהוועדה המקומית תהיה הסמכות העליונה ולא נגיע בכל דבר לוועדה המחוזית.
<מעדא חסבאני: אני חושב שצריכה להיות אמירה עקרונית שבתקנון הקיים חייבים לגלות גמישות והתאמה למציאות שנוצרה בשטח.
<מעדא חסבאני: אי אפשר להתעלם מזה, וגם אי אפשר להתעלם מכך שמדובר בבעלות פרטית, אנשים בעלי חלקות פרטיות, שכל אחד חילק לילדים שלו את ה-400-350 מטר, שזו יחידת מינימום.
<מעדא חסבאני: על 400 מטר, אם אתה יודע שיש 30%, אז הלכה החלקה.
<מעדא חסבאני: לכן האמירה העקרונית היא שצריך לדבר על גמישות בתקנון, צריך להתאים את התקנון למציאות.
<מעדא חסבאני: סוגיה שנייה: לי יש 21 מתחמים.
<מעדא חסבאני: אושרה תכנית, אבל אין לי תקציב ללכת לתכנון.
<מעדא חסבאני: יש לי תקציב רק לשניים מתוך ה-21.
<מעדא חסבאני: על מנת לדעת באמת איזו גמישות אני צריך בתקנון, אני צריך תקציב כדי שאוכל להתחיל לתכנן את המתחמים.
<מעדא חסבאני: אבל מכיוון שאין לי את המקור התקציבי, אני תקוע.
<מעדא חסבאני: והדבר השלישי: הרוח שנושבת מכאן, לצערי היא לא עוברת את תחום הכנסת.
<מעדא חסבאני: למה?
<מעדא חסבאני: כי בוועדות המקומיות ממשיכים לתת קנס לפי סעיף 210, ממשיכים להכביד על האנשים, כאשר יודעים מראש שמי שיצר את הבעיה הוא המנגנון.
<מעדא חסבאני: אז לפחות שתהיה הקפאת הליכים לפי סעיף 210, עד שנמצא פתרונות לבעיה.
<מעדא חסבאני: אבל שלא יהיה: סעיף 206 – עבירה ראשונה, שימוש אחרי שנה – סעיף 210, עוד 60 או 70 אלף שקל, ולך תצא מהסיפור הזה.
<מעדא חסבאני: .. ואחרי זה בית סוהר.
<מעדא חסבאני: הדבר הבא: אנחנו חייבים בוועדה לדבר על שני תהליכים.
<מעדא חסבאני: תהליך אחד הוא אסטרטגי.
<מעדא חסבאני: כי כל השיח שלנו הוא סביב התכניות הקיימות כרגע, אבל מה בעצם אלכס אמר פה?
<מעדא חסבאני: הוא אמר שיש לנו 4,900 דירות ללא היתר ומתוכן 3,900 בתוך תכנית המתאר המיועדת, כלומר מיצינו את ה - - -
חמד עמאר: לא המיועדת, המאושרת.
<מעדא חסבאני: בסדר, המאושרת.
<מעדא חסבאני: המיועדת למיצוי הפוטנציאל עד 2020, זה הסיפור.
<אלכס שפול: לא.
<מעדא חסבאני: מה זה לא?
<אלכס שפול: אני אסביר לך.
<מעדא חסבאני: אלכס, אני כרגע, בחריגות הבנייה שיש לי, מיציתי את הפוטנציאל.
<מעדא חסבאני: זה אומר שבודדים יבנו עוד מעט, כי אני עד 2020 גמרתי את הכול.
<מעדא חסבאני: אז מה אני אומר?
<מעדא חסבאני: אני אומר: בואו נתחיל הליך תכנוני במקביל – מצד אחד לאשר את מה שיש, ומצד שני להתחיל כבר עכשיו לתכנן ל-2040, כדי שלא ניתקע ב-2020.
<מעדא חסבאני: צריך לעשות את זה במקביל, אחרת אנחנו תקועים.
<מעדא חסבאני: הדבר הבא שאני רוצה לדבר עליו הוא שאי אפשר להפריד את סוגיית אזור התעשייה ואזורי עסקים אחרים, כי אלה מקורות הכנסה ליישובים האלה.
<מעדא חסבאני: אני היום לא מקבל הכנסה מ"תפן" ואין לי אזור תעשייה, ככה שכל מה שיש לי זה להמשיך לסחוט עם הארנונה את הלימון הזה שנקרא אזרח.
חמד עמאר: מסעדה, בבקשה.
חמד עמאר: אבל נא לקצר, כי אנחנו חייבים לסכם בעוד עשר דקות.
<מתי אבני: במסעדה אושרה תכנית מתאר והוגשו התנגדויות ומונה חוקר, ואני מאוד מקווה שבימים הקרובים הסיפור הזה יסתיים, בעזרת כולנו.
<מתי אבני: יש לנו בעיה אחת.
<מתי אבני: אני יודע שמחר כל השייחים יוצאים להפגנה ומשביתים את היישוב, וביקשו ממני גם להשבית את המועצה, מכיוון שהתחילה גבייה מאסיבית של המינהל ושל שמורות הטבע מול התושבים, ושל הוועדה לתכנון ובנייה.
<מתי אבני: אנשים כבר כנראה לא יכולים לשאת זה יותר.
<מתי אבני: עיקר הבעיה היא שכל הבתים נמצאים בתכנית המתאר שתאושר, אבל עד שתאושר, בינתיים מקבלים קנסות בלי הפסקה.
<מתי אבני: ואני ביקשתי מספר פעמים להקפיא את הקנסות החוזרים ונשנים על אותם בתים, כי הרי בלאו הכי ברגע שהתכנית תעבור את ההתנגדויות היא תאושר והם יוכלו לקבל את האישורים הנדרשים.
<מתי אבני: זה אחד הדברים החשובים.
<מתי אבני: נושא החשמל הוא גם בעיה שהתקדמנו איתה בעזרתך, חבר כנסת עמאר.
<מתי אבני: אנחנו הושבנו בשבוע שעבר את חברת החשמל מול הוועדה המקומית, וחברת החשמל ביקשה מהוועדה אישור להעביר את הבעלות מהמועצה לחברת החשמל, והוצאנו מכתב מהוועדה שהיא מאשרת, ועכשיו מה שנשאר זה שכדי להתחבר צריך החלטת שר.
<מתי אבני: פעם אחת נקבל החלטת שר על כל היישובים, וברגע שנחבר, ברגע שתהיה תכנית מתאר – אז לפי טופס 4.
<מתי אבני: ופה אנחנו צריכים את העזרה של הוועדה הזאת.
<מתי אבני: תודה.
חמד עמאר: בוקעתא, בבקשה.
<אוסאמה זהוה: אצלי בבוקעתא, בנוסף למה שאמר מתי לגבי אדמות מינהל והבעיה של המינהל, התכנית של בוקעאתא לא עונה על צרכים של היישוב היום.
<אוסאמה זהוה: זאת תכנית ישנה, למרות שבתקופה האחרונה הצלחנו להכניס לתוך הקו הכחול קרוב ל-86 דונם של בתים שבנו בנייה לא חוקית.
<אוסאמה זהוה: הכוונה שלי ברשות היום היא להרחיב את תכנית המתאר כך שתענה על הצרכים והדרישות של התושבים.
<אוסאמה זהוה: אז אני לא אחזור על מה שמתי אמר לגבי הבעיות מול המינהל, אבל אני מקווה שיהיה לנו בוועדה נציג של היישובים הדרוזיים ברמת הגולן - - -
חמד עמאר: זאת התכנית.
<אוסאמה זהוה: לצערי, בהתחלה, כששאלנו, אלכס אמר שהוא לא יודע אם אנחנו נכללים בתוך הנתון שהוא נתן.
<אוסאמה זהוה: אז אנחנו רוצים פעם אחת להרגיש שאנחנו לא דרוזים סוג ב', אלא אנחנו כולנו ביחד.
<אוסאמה זהוה: אני מבקש שיהיה לנו יחס שווה כמו לכל הרשויות שנמצאות בגליל ובכרמל.
<אוסאמה זהוה: תודה ובהצלחה לכולנו.
חמד עמאר: ביאן, בבקשה.
<ביאן קבלאן: בתכניות המוגשות יש לנו לקויות של שטחים ירוקים, שטחי שמורות טבע, בתוך תכנית המתאר המאושרת והמוצעת.
<ביאן קבלאן: אנחנו נמצאים בלב שכונת טבע, הכול טבע מסביבנו, ואנחנו צריכים להקצות עוד שטחים פרטיים לטובת העניין הזה.
<ביאן קבלאן: ותכנית מתאר שלא מוקצה בה שטח כפי שציינתי, אז היא לא תקודם ולא תאושר, וזה פגיעה בנכסים פרטיים אישיים.
<ביאן קבלאן: מסביבנו יש את השמורה הכי גדולה בארץ ולא חסר לנו טבע ונוף.
<ביאן קבלאן: שטחי שיפוט: ב-2009 מינו לי ועדת חקירה להרחבת שטח השיפוט.
<ביאן קבלאן: ההרחבה כללה רק את השכונות שהן מחוץ לתכנית 685 ג', כלומר, הקו הכחול זה שטח השיפוט שלי, דבר שלא קיים באף מועצה – לא במועצה אזורית ולא במועצה מקומית ולא בשום מועצה אחרת חוץ מהמועצות שלנו.
<ביאן קבלאן: שטח שיפוט צריך לכלול לפחות את השטחים צמודי הדופן שהם בבעלות פרטית, אם לא רוצים להוסיף אדמות מדינה.
<ביאן קבלאן: חיבורי חשמל: כאן צריך למצוא פתרון מהיר, כי הסופה האחרונה שהייתה הראתה עד כמה העניין הזה מסוכן.
<ביאן קבלאן: אנחנו נתקלנו בבעיות, ובמזל לא היו פגיעות בנפש.
<ביאן קבלאן: הרבה חוטים שנמתחו באופן פיראטי נקרעו והיוו סכנת חיים, הן לילדים והן למבקרים שהגיעו מחוץ לבית ג'אן לשחק בשלג.
<ביאן קבלאן: זה דבר שצריך למצוא לו פתרון דחוף, כי המצב רק מגביר את סכנת החיים, ויש לנו את הלקח של המשפחה מעוספיה, זיכרונם לברכה.
<ביאן קבלאן: הקפאת הליכים משפטיים: המצוקה המתמשכת איננה באשמת התושבים, אלא זה אנחנו – ראשי הרשויות, ומשרדי הממשלה והכנסת.
<ביאן קבלאן: האזרח היום משלם קנסות, והחרב של הריסת הבית.
<ביאן קבלאן: .. יש משפטים על שימוש חוזר, ואנשים מסיימים לשלם את התשלומים ועוד פעם מחזירים אותם למשפט ועוד פעם קנסות – וכך זה מתגלגל.
<ביאן קבלאן: מימון תכניות המתאר היזומות של הרשויות המקומיות דרך הוועדה המקומית: הרי בסופו של דבר זה כסף של הרשות, זה כסף שאנחנו משלמים.
<ביאן קבלאן: ועם כל הכבוד למשרד הפנים ולכל משרדי הממשלה והוועדות, מועצה שעושה, מבצעת או יוזמת תכנית, צריכה להיות שותפה בתקציבים שמוקצים לטובת העניין של הקצבת תכניות מתאר, ולא שיהיה מצב שרק כשהוועדה הארצית עושה אז אותו יישוב מקבל.
<ביאן קבלאן: יישוב שלא היו לו תקציבים והוא יצא ביוזמתו בשביל לפתור את המצוקה, אי אפשר להשאיר אותו על המדף ולא לתת לו את מה שמגיע לו.
חמד עמאר: מימון לתכניות מתאר, בסדר.
חמד עמאר: השלטון המקומי, ואחרי זה המועצה הדתית.
<ראיד שנאן: שלום.
<ראיד שנאן: ראש העדה מברך על המפגש, אבל לא יכול להגיע, בגלל פגישה בתל-אביב.
<ראיד שנאן: לגבי הנושא של האתרים הקדושים של העדה הדרוזית, מתקדמים בשני קווים במקביל – מחוז חיפה ומחוז הצפון, כל אחד בהתאם לצרכים המיוחדים.
<ראיד שנאן: בחיפה זה תכניות נקודתיות מפורטות לכל מתחם ומתחם, ולצפון זה תכנית מתארית כוללת.
<ראיד שנאן: הבעיה היא הפיזור הרחב של המקומות האלה, והצרכים והחסמים הסטטוטוריים של רשות הטבע, רשות העתיקות וכל הדברים האלה.
<ראיד שנאן: צריך לתת את הדעת בנושא הזה.
<ראיד שנאן: נושא נוסף, שגם הוא מכביד, זה הנושא התקציבי.
<ראיד שנאן: כל תכנית מפורטת, נקודתית, באזור שהוא מסובך מבחינה תכנונית, עולה מאות אלפי שקלים.
<ראיד שנאן: צריך למצוא מקור לנושא הזה.
<ראיד שנאן: אני חייב לומר משפט אחד לגבי מה שאמרו פה החברים על הנושא המשפטי, בהיותי עורך דין.
<ראיד שנאן: מה שאנחנו מדברים עליו פה אולי נותן אור בקצה המנהרה לחברים, אבל זה לא נותן פתרון מידי לאנשים.
<ראיד שנאן: עד שהמתארית תאושר ועד שהמפורטת, הנגזרת מתוך המתארית, תיכנס לתוקף, לא יהיה היתר.
<ראיד שנאן: בינתיים, יש לנו במקרה הטוב כמה שנים טובות, וזה חוץ מהפיגור של העשר שנים.
<ראיד שנאן: כדי שהשטח ירגיש שנעשית פה עבודה, צריך לערב את ההליך המשפטי – את הפרקליטות ואת משרד המשפטים.
<ראיד שנאן: ללא המעורבות שלהם אנחנו עושים פה דיון עקר ללא תוצאות משמעותיות.
<ראיד שנאן: אני אתן דוגמה של נבי יהודה, באזור עמק החולה ברמת הגולן: הוצא שם צו הריסה לחלק מהמתחם.
<ראיד שנאן: בית המשפט נתן צו הפסקה של ביצוע ההריסה.
<ראיד שנאן: אחרי שהגענו לבית המשפט כשעמדת מנכ"ל משרד הפנים היא להקפיא את ההליכים, נציגת הפרקליטות עומדת שם ואומרת: עם כל הכבוד למשרד הפנים, אנחנו בפרקליטות מתנגדים.
<ראיד שנאן: כלומר, פה, כדי לפתור את הבעיה, חייבים לערב את הגורמים המשפטיים בעבודה של הוועדה, כי בלי זה לא יהיו תוצאות.
<רמזי חלבי: יש לי שלושה משפטים קצרים.
<רמזי חלבי: אחד, בסקר צרכים שערכנו בשלטון המקומי, מצאנו שיש פיגור בתכנון.
<רמזי חלבי: הממוצע הוא שנת 1989 לאישור התכניות, שזה פיגור של איזה 25 שנים.
<רמזי חלבי: לכן אני מברך על הסקירה שקיבלנו מיוסף ומאלכס, אני חושב שזה מאוד חשוב.
<רמזי חלבי: משפט שני, בעניין המצ'ינג.
<רמזי חלבי: זה נכון, מניסיון שלנו הרבה רשויות מקומיות מוותרות על ה-75% כי אין להן את ה-25% להשתתף.
<רמזי חלבי: נקודה שלישית היא בעניין האדמות הפרטיות והבעלויות על הקרקע.
<רמזי חלבי: צריך לקחת בחשבון שיש חוסר שוויון בתוך היישובים.
<רמזי חלבי: ולכן לפעמים אתה לוקח אזור ורואה שיש בו פוטנציאל לבנות 1,000 יחידות, אבל מה לעשות שלפעמים 50% מהאדמות נמצאות בידי אדם אחד.
<רמזי חלבי: ומשפט אחרון, לגבי הלגליזציה.
<רמזי חלבי: אחרי שגומרים את העניין הזה צריך לדבר על לגליזציה של מבנים קיימים, ואז זה יכניס הרבה כסף לרשויות.
חמד עמאר: מנדי, יש לך מה להוסיף?
<מנדי חמזה: כן.
<מנדי חמזה: קודם כול, אנשים מכירים את הבעיה, וידיעת הבעיה היא כבר 50% מהפתרון.
<מנדי חמזה: כתושב, אני רוצה לראות במועצה חזון, לראות תכנית פיתוח של היישוב ל-50 שנה או 30 שנה קדימה, ומזה היה צריך לגזור את תכניות המתאר.
<מנדי חמזה: כי כמו שאמרו פה, התכנית שתיוולד עכשיו היא כבר לא טובה ליישוב.
<מנדי חמזה: צריך לראות את הפיתוח של היישוב ומזה להתחיל לגזור תכניות, שזה דבר שלוקה בחסר אצלנו במועצות לפי דעתי – התכנון לטווח ארוך לא קיים.
<מנדי חמזה: ומזה היה אפשר להתחיל לגזור את הנושא של שיפור של תכניות המתאר הארציות ואיך אפשר להוביל מהלכים בנושא הזה כבר מהיום.
חמד עמאר: בישיבה הראשונה אנחנו הצפנו את הבעיה, אבל המטרה שלנו היא לבוא עם פתרונות.
חמד עמאר: אלכס ומשלב, הדבר הכי כואב היום זה כל הנושא המשפטי שמתנהל נגד האנשים.
חמד עמאר: אני יכול להגיד לכם שזה הורס משפחות שלמות.
חמד עמאר: הנושא השני שאנחנו צריכים להגעת בו זה הנושא של החשמל.
חמד עמאר: משלב אמר שברגע שמפקידים את התכנית ואין לה התנגדויות, אז אנחנו יכולים לחבר את החשמל בצו של השר.
חמד עמאר: צריך לראות איך אנחנו מקדמים את זה בכל המגזר הדרוזי.
חמד עמאר: אלה שתי נקודות שאנחנו צריכים לדון בהן בוועדה ולבוא עם המלצות.
חמד עמאר: הנקודה השלישית שאנחנו צריכים לבוא איתה לוועדה זה איך אנחנו מקדמים את תכניות המתאר והתכניות המפורטות, כי כפי ששמענו מהשלטון המקומי, אנחנו בפיגור של 25 שנה.
חמד עמאר: ואם אנחנו בפיגור של 25 שנה, אנחנו חייבים לטוס כדי לכסות על הפער ועל הפיגור.
חמד עמאר: אז אלה הנקודות שאנחנו ניכנס אליהן.
חמד עמאר: אני מבקש מראשי הרשויות: אנחנו צריכים נציג אחד מרמת הגולן, שלושה נציגים מראשי הרשויות.
חמד עמאר: אני מבקש ממר משלב וממר אלכס שיהיו שותפים איתנו בוועדה, וגם ממינהל התכנון.
חמד עמאר: גם נבקש ממשרד המשפטים שיהיה שותף איתנו בכל הנושא של הקפאת הליכים משפטיים.
חמד עמאר: בוועדה הבאה נזמן אותם לכאן וכבר נדון בנושא של הקפאת הליכים.
חמד עמאר: אנחנו ננסה לקיים ישיבה כל שבועיים, כי אם אנחנו בפיגור כזה גדול, צריך לשים את הנושא הזה בראש סדר העדיפויות.
חמד עמאר: אני מבקש מהנציגים שיגיעו לכאן שיחשבו איך תוך חודש וחצי-חודשיים נביא המלצות לוועדת הפנים וגם נעביר אותן לממשלה.
<מיכל מריל: כן.
<מיכל מריל: נאמר פה שבתכניות המתאר יש הוראה לתכנון מתחמי, ואין תקציבים וכולי.
<מיכל מריל: אז אני מציעה שממ"י ומשב"ש יצטרפו לצוות הזה, מכיוון שהם גם יוזמים ומכינים תכניות איחוד וחלוקה במגזר הדרוזי, והם לוקחים מאיתנו את המידע לגבי תכניות מתאר שמאושרות.
חמד עמאר: אנחנו נזמן אותם.