GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק גיא: את המענה שקיבלנו מהמשרד להגנת העורף, בוצע תיאום אל מול המשרד לביטחון פנים ותכף אני אגע בכמה לקחים בהקשר הזה אבל גם העניין הזה, מתוך הקשר שלנו הטבעי מול המשרד להגנת העורף, בתיאום שלו אל מול משרדי הממשלה והרשויות המקומיות עבד בצורה טובה.
איציק גיא: בלוחות הזמנים נגעתי.
איציק גיא: למעשה מיום שישי לפנות בוקר, עת קיבלנו את האמצעים הראשונים, יצרנו כאן תהליך מתמשך של קבלת אמצעים כולל אמצעים שהבאנו גם בשבת, גם תגבור בנגמ"שים, גם לירושלים וגם למרחב הצפון.
איציק גיא: מכיוון שהעיסוק והמיקוד שלנו היה בציר אחד, 443, עיקר הקשב הלך למחוז ירושלים אבל לא הפקרנו את הצפון.
איציק גיא: כלומר, כל העת ניהלנו שני מאמצים וגם האלוף וגם רמת הפיקוד היו בצפון וניהלו את האירוע הזה במקביל.
איציק גיא: צריך לזכור שמכיוון שצפת ובין ג'אן ישבו בתוך מרחב פיקוד צפון, פיקוד צפון כפיקוד מרחבי עסק וסייע לפיקוד העורף להתמקד בירושלים והמרחב במרכז ולמקד את עצמו בצפת ובית ג'אן.
איציק גיא: פיקוד העורף עבד במהלך המבצע הזה בשלושה מאמצים – מאמץ הצלת החיים, הסיוע האזרחי והסיוע לרשויות הייעודיות ולרשויות המקומיות.
איציק גיא: על פי הגרף הזה קודם כל התעסקנו בכביש 1, 443, 463 בחיבור לגבעת זאב.
דוד צור: מי הכווין אתכם?
איציק גיא: משטרת ישראל.
איציק גיא: עבדנו בתיאום מלא מול משטרת ישראל.
דוד צור: היה לכם נציג בחפ"ק?
איציק גיא: בהתחלה רמ"ח מבצעים של משטרת ישראל ישב אצלנו עד שהוא דילג לרמלה והקשר היה מצוין.
איציק גיא: גם נציג שלנו אצלם וגם שלהם אצלנו כולל נציג צמוד שישב יחד עם מפקד מחוז ירושלים וכנ"ל לגבי מחוז צפון.
איציק גיא: במאמץ הראשון, הצלת החיים, כל סוגיית פינוי הצירים, יחד עם משטרת ישראל בכלים, עבדנו כתף אל כתף.
איציק גיא: אם הבאנו עכשיו כלי כדי לפנות רכב מהשטח, עשינו את זה בתוקף משפטי של משטרת ישראל עם שוטר שעמד ליד.
איציק גיא: כנ"ל לגבי הסיוע האזרחי, במעבר מבית לבית וחלוקת כל האמצעים שדובר כאן.
איציק גיא: אחר כך סיוע לרשויות הייעודיות והמקומיות, בעיקר כדי להשיב את המצב לקדמותו ולאפשר מהר ככל שניתן לנתק מגע, וזה היה מתוך הגדרה.
איציק גיא: כל הזמן הגדרנו את מצב הסיום ולמעשה החל מיום ראשון הגדרנו את מצב הסיום של מתי צה"ל מנתק עכשיו מגע מהרשויות המקומיות ונותן למשטרת ישראל יחד עם הרשויות המקומיות, הרשויות הייעודיות, להמשיך לתפקד לבד.
איציק גיא: דובר כאן על פתיחת מרכזי מידע.
איציק גיא: אנחנו פתחנו בפיקוד העורף את 104 בתוך מרכז המידע של פיקוד העורף, בתיאום מלא מול משטרת ישראל.
איציק גיא: ישבו שם שוטרים שקיבלו שיחות וברגע שראינו שהעסק הזה יורד, משטרת ישראל קיבלה החלטה בתיאום אתנו לנתק מגע וזה היה גם בעיתוי נכון.
איציק גיא: לגבי התיאום מול משרדי הממשלה.
איציק גיא: נעשה תיאום בין פיקוד העורף ושני המשרדים, גם משרד לביטחון פנים וגם המשרד להגנת העורף, תיאום מלא מול חברת חשמל.
איציק גיא: אנחנו נכנסנו כאן למאמץ פוש של תיאום, הכוונה וסיוע בניוד סדר גודל של כחמישים צוותים של חברת חשמל, מאמץ שהוא גם קושי.
איציק גיא: שמנו אנשים על כל צוות כזה, ניהלנו את זה כמו שאנחנו יודעים לנהל דברים בצבא יחד עם מנכ"ל חברת החשמל ולמעשה הגענו כמעט לכל נקודה, כול גנרטורים והרבה מאוד מאמצים.
איציק גיא: אנחנו לא יכולים לבנות מדינה לתרחיש שקורה אחת לעשרים שנים וגם את העניין הזה צריך לשים בפרופורציה אבל צה"ל סייע בכל יכולותיו.
איציק גיא: סיוע למשרד הבריאות, למשרד הכלכלה, לנתיבי ישראל, לבזק, לרשויות מקומיות.
איציק גיא: יש כאן הרבה מאוד סיוע בתיאום מול המשרדים שצה"ל נתן.
איציק גיא: אני לא אפרט כאן את כולם.
איציק גיא: מכאן אני רוצה לעבור לכמה לקחים בקצרה.
איציק גיא: ציינתי את שיתוף הפעולה הטוב בין כלל הגופים וצריך להגיד את זה.
איציק גיא: צריך להגיד שהופתענו.
איציק גיא: למרות ההיערכות למזג אוויר קשה, יש כאן תרחיש שהוא תרחיש פתע כאשר עכשיו מוצאים את עצמנו במצב נתון ומה צריך לעשות ומה סדר הפעולות בשלושת הצדדים בהם נגעתי – פיקודי, מבצעי וחמ"לי – שעבדו בצורה טובה ומהירה ואת זה חשוב לציין.
דוד צור: אני שואל אותך כנציג צה"ל בכלל.
דוד צור: האם השירות המטאורולוגי הצבאי שהוא מאוד מדויק, חזה?
איציק גיא: היה פער מסוים בשליטה במשימות.
איציק גיא: כלומר, לנו כנציגים במשרד לביטחון פנים היה קשה להבין - כי קיבלנו את זה ממספר גורמים – מי עכשיו אחראי לתעדף את המשימות ולקבוע מה המשימות.
איציק גיא: כלומר, פעם אחת קיבלנו דרישה למאה נגמ"שים וגם כאן יש עניין מקצועי, לומר מה המשימה או מה הפער המבצעי ומי שיודע מה להפעיל, יגיב.
איציק גיא: זה נכון גם בינינו לבין צה"ל.
איציק גיא: כלומר, גם אנחנו כפיקוד העורף בתוך צה"ל ולכאורה מכירים את העבודה, דרשנו לפעמים אמצעים שצה"ל אמר לנו שנגדיר מה המשימה ולא מה אנחנו רוצים.
איציק גיא: בהקשר הזה זה נכון גם לגופים האזרחיים.
איציק גיא: עבודה של משרדי הממשלה והעלאת דרישות ישירות מול פקע"ר.
איציק גיא: קיבלנו את זה ממספר משרדים וממספר גופים.
איציק גיא: היה חסר כאן תכלול וזה חלק מהדברים שעלו כאן על השולחן, של מי מתכלל וכיצד מתכללים.
איציק גיא: לדעתי זאת אחת הסוגיות המרכזיות.
איציק גיא: יכולת העצמאות של הגופים להתמודד עם מזג אוויר קשה, גם ברמה הבסיסית של שרשראות לצמיגים, של איזושהי מנה של מלח, כי עיקר המלח, 25 טון, ישבו באילת.
איציק גיא: כלומר, גם איזושהי היערכות ברמה הלאומית ועד הדרגים הקטנים של איך כל רשות מסתדרת עם מה שיש לה.
איציק גיא: לעיריית ירושלים יש את הדברים האלה אבל לרשויות אחרות אולי פחות, וזה כל ההקשר של היערכות שהיא לא בסדרי גודל של מיליארדים אלא היערכות בסיסית להתמודד עם מזג אוויר קשה שמתרחש אחת לעשרים שנים.
איציק גיא: הסוגיה של בחינת מז"א ומטאורולוגיה.
איציק גיא: לצה"ל יש מטאורולוגיה מצוינת שחונה בחיל האוויר והיא לייעוד של חיל האוויר.
איציק גיא: היא לא חונה לטובת היערכות למזג אוויר.
דוד צור: אבל היא לא מסווגת לצורך העניין.
איציק גיא: אחד הלקחים שעלו אצלנו, והעלינו את זה גם בפיקוד העורף, הוא מי הקמ"ן המוביל לצורך העניין.
איציק גיא: הרי זה איום ולא משנה אם כרגע זה איום טרור או אירוע מלחמתי.
איציק גיא: צריך להתריע מפני מזג אוויר קשה כי זה סוג של איום שצריך להתמודד אתו.
איציק גיא: זאת סוגיה שעלתה וזה עדיין לא סוכם ברמה צה"לית.
איציק גיא: אנחנו סיכמנו בתוך פיקוד העורף שקמ"ן הפיקוד יוביל את הסוגיה הזאת.
דוד צור: אם אתה צריך לאמוד – למרות שזאת שאלה מאוד קשה – באחוזים או בדלתא שהייתה משפרת, אם הייתה הערכה נכונה בהיבט של ההכנות.
דוד צור: לדוגמה, היו מעלים את הכלים לאזור ויכול להיות שהיינו נמנעים מהמחזות של התקועים בציר 1 ו-443 או היית מביא את המלח מאילת.
איציק גיא: בדיון הראשון שקיימה חברת הכנסת מירי רגב, הנושא הזה עלה.
איציק גיא: כלומר, מטאורולוגיה דיברה על סופה עד יום רביעי בצהרים.
איציק גיא: ביום רביעי בצהרים, נאמר על ידי המטאורולוגיה הארצית, שזה לא מה שחשבנו שזה ואפשר להירגע.
דוד צור: גם של חיל האוויר?
איציק גיא: חיל האוויר מתעסק עם עצמו.
איציק גיא: חיל האוויר אמר שסוגרים את השמים ואין טיסות.
איציק גיא: זה לא נותן מענה למדינה בהיערכות לשלגים ולכן בדבר הזה צריכים להיות ממוקדים לנושא הזה.
איציק גיא: אני חושב שצריך להסתכל על זה בראייה לאומית.
איציק גיא: לא בהכרח צה"ל צריך לתת את ההתרעה הזאת.
איציק גיא: סוגיה למחשבה.
איציק גיא: פק"ל אסון המוני לא מכיל בתוכו היערכות לשלגים.
איציק גיא: הוא מכיל בתוכו הרבה מאוד תרחישים אבל הוא לא מכיל בתוכו אירוע של שלגים.
איציק גיא: צריך להגיד שיכול להיות שאם היינו נכנסים למצב בו הצירים היו חסומים ולא היו נתקעים בצירים, חברת החשמל הייתה מתמודדת עם כל מה שהיא התמודדה עד עכשיו ואזרחים היו יושבים בבתים.
איציק גיא: במדינות אחרות זה קורה מספר שבועות.
איציק גיא: כלומר, לא כצעקתה.
איציק גיא: לכן הסוגיה הזאת, צריך לשים אותה גם בעירבון מוגבל לצד היערכות מחייבת של אם היו לנו חס וחלילה ילדים או הרוגים בצירים כתוצאה מכך שנתקעו בקור.
איציק גיא: לכן אני מסייג את הדברים.
דוד צור: כב"ה ואחרי כן הרשויות.
דוד צור: ב-12 אני צריך לנעול את הדיון.
אייל כספי: סקירה קצרה.
אייל כספי: ההיערכות שלנו התחילה כבר ביום שני, ב-9 לדצמבר.
אייל כספי: אחד הלקחים של השריפה בכרמל הוא שיש לנו חיבור קרוב מאוד לשירות המטאורולוגי ואנחנו שלוש פעמים ביממה עושים אתם הערכות מצב ומדווחים על התפתחות ושינויים קיצוניים במזג האוויר.
אייל כספי: לכן כבר ביום שני קיבלנו הנחיות להיערכות לקראת סוף השבוע.
אייל כספי: עשינו הערכות מצב עם כלל הגופים, גם עם המשטרה, גם עם מד"א, גם עם פקע"ר, גם עם משרד הבריאות והחלטנו על הגברת המוכנות ברמת המחוזות.
אייל כספי: ביצענו סקרי סיכונים, הנחיות בטיחות.
אייל כספי: בסך הכול הרשות הלאומית לכבאות והצלה הייתה ערוכה ומוכנה למזג אוויר קיצוני.
אייל כספי: בין ה-12 ל-14 לדצמבר היו לנו כ-1,080 הזנקות מבצעיות, לא כולל אותם פינויים שהיו בכבישים שהיו חלק משגרת היום של הלוחמים, אלא רוב האירועים האלה היו סביב נושא של לכודים שנלכדו בתוך מעליות כתוצאה מהפסקות חשמל.
אייל כספי: התגלה אירוע מאוד ייחודי שהוא דליפות גז.
אייל כספי: מתברר שבאזור ירושלים יש צרכנות גדולה מאוד של גפ"ם וברגע שהטמפרטורה יורדת למינוס 2, יש פשוט שסתום שפורק את הלחץ ואז היה פיק גדול מאוד של מאות הזנקות עבור דליפות גז שבדיעבד התבררו כריח אבל לא כדליפה.
אייל כספי: בסיכום המענה האופרטיבי, אנחנו נתנו מענה לכל האירועים אליהם נקראנו מלבד אירוע אחד שהיה שריפה של קרוואן לא מאויש בהר ברכה וגובה השלג לא אפשר להגיע וגם עלות סיכון הצוות.
אייל כספי: בסופו של דבר ביטלנו את ההגעה לאירוע הזה והקרוואן נשרף באופן מוחלט ולא סיכן את אף אחד.
אייל כספי: בסך הכול מבחינת המוכנות, תגברנו בעזרת כל היחידות שיש לנו והפסקנו את כל ההכשרות לטובת ריכוז מאמצים.
אייל כספי: אנחנו יודעים לפלח את כמות השיחות שנכנסו אלינו למרכזיות והן סדר גודל של פי שלוש ופי ארבע מיום רגיל.
אייל כספי: רק מרכזיה אחת באזור המרכז קרסה אבל כל שאר המרכזיות עבדו ושרדו את 102.
אייל כספי: מבחינת הפערים.
אייל כספי: עיקר הפערים שלנו היו סביב רכבים קטנים בהנעה 4 על 4.
אייל כספי: הייתה לנו בעיה של פערי מענה מבצעי בסוגיות של תנועה בשלג גבוה.
אייל כספי: יש הבדל.
אייל כספי: מי שחווה את התהליך, ברגע שאתה נע עם שרשרת, אתה יכול לנוע בשלג שהוא מעל שלושים, ארבעים, חמישים סנטימטרים.
אייל כספי: ברגע שהמפלסת עובדת לפניך, אתה חייב לפרק את השרשראות כי אם לא, אתה פשוט מפוצץ את הצמיגים.
אייל כספי: מדובר כאן בכבאיות ששוקלות עשרים-שלושים טון וקשה להן מאוד לנוע במצבים כאלה.
אייל כספי: לכן בחלק מהאירועים הכבאים שמו את הרכבים בצירים הראשיים ורצו ברגל.
אייל כספי: הנושא של קבלת סיוע מהצבא, מפיקוד העורף, בנושא של נגמ"שים ואותן טטרות.
אייל כספי: לטעמנו יצריך מאתנו עבודת מטה משותפת אתם.
אייל כספי: אני חושב שאפשר לשתף את המוכנות הזאת.
אייל כספי: בסך הכול הנציגויות שלנו, גם בפיקוד העורף וגם במשטרה, נתנו את המענה הנדרש ובסך הכול אני חושב שרשות הכבאות הייתה ערוכה ומוכנה.
יוחאי וג'ימה: אני רוצה לומר שהקשר הוא עם כלל הגורמים, כולל המשרד להגנת העורף ופיקוד העורף והוא היה פנטסטי לאורך כל הימים.
יוחאי וג'ימה: כל דבר שדרשנו, קיבלנו.
יוחאי וג'ימה: גם בשבוע שעבר, ביום חמישי כאשר כבר כולם שכחו, עדיין היה צריך לדאוג למלח לבית ג'אן והיה אל מי לפנות.
יוחאי וג'ימה: יש גם איזה שינוי בהשקעות, כמו שאמר מנכ"ל המשרד להגנת העורף.
יוחאי וג'ימה: השקעה של המשרד ברשויות המקומיות, זה שינוי ששמים לב אליו בשנה האחרונה והמנכ"ל כבר דיבר על כך.
יוחאי וג'ימה: כמה דברים בהקשר הזה.
יוחאי וג'ימה: כל נושא הקשר.
יוחאי וג'ימה: תראו, לא היה חשמל בהרבה מקומות.
יוחאי וג'ימה: נפלו ממסרים גם של טלפונים וגם של מערכות קשר.
יוחאי וג'ימה: לאנשים בסוף לא היה איך לדבר, גם לקב"טים וכולי.
יוחאי וג'ימה: צריך לראות איך פותרים את הנושא הזה.
יוחאי וג'ימה: במרכז הפעלה יש גנרטור שאפשר להטעין, אבל זה חלקי.
יוחאי וג'ימה: דיברו על מערכות ניצן.
יוחאי וג'ימה: מערכת ניצן, בסוף היא בנויה לחירום.
יוחאי וג'ימה: אותה רשות לא יכולה לדבר בה יום יום וגם בחירום היא לא תוכל לדבר.
יוחאי וג'ימה: היא תוכל לדבר ברשת מציל.
יוחאי וג'ימה: את זה צריך לפתור.
יוחאי וג'ימה: דיבר אתי קב"ט הר אדר ואמר לי שעד שהמשטרה לא באה והביאה לו מכשיר קשר שלה, הוא לא יכול היה לדבר אתה כי מערכת מציל לא עבדה בקשר הזה.
יוחאי וג'ימה: את זה צריך לפתור ולראות אולי יש איזשהו שלטר שמורידים או משהו.
יוחאי וג'ימה: יש נוהל ברור של המשטרה שאומר איזה תדרים צורבים למי וצריך לראות את זה בחירום, איך פותחים את זה ואיך מעבירים את זה למצב כזה שאותו קב"ט יוכל לדבר עם המשטרה באופן רציף.
דוד צור: נמצא כאן חגי שיכול להגיד לך בדיוק איך זה עו בד.
חגי קסטן: לא.
חגי קסטן: אני לא יודע.
חגי קסטן: צר לי.
דוד צור: אתה מאכזב אותי.
דוד צור: כקצין קשר שהיה פקוד שלי.
חגי קסטן: אתה יודע מתי זה היה?
חגי קסטן: אז דיברנו עם יונים ולא עם מכשירי קשר.
יוחאי וג'ימה: זה דבר שצריך לדון בו.
יוחאי וג'ימה: כולם משקיעים כאן.
יוחאי וג'ימה: כב"ה משקיע היום במערכת טלפונים, במענה, והמשטרה משקיעה וכולם משקיעים.
יוחאי וג'ימה: צריכה להיות השקעה אחת לכולם כך שכל מי שיודע חירום, יחייג מספר טלפון מסוים.
יוחאי וג'ימה: סיוע בין רשויות.
יוחאי וג'ימה: אני מזכיר שזה לא רק אוכל.
יוחאי וג'ימה: רשות שאתה אומר לה לפתוח מרכז קליטה, אלה עובדים ועוד דברים אחרים שקשורים.
יוחאי וג'ימה: מישהו בסוף צריך להגיד להם שזה מאושר להם.
יוחאי וג'ימה: לא שהם לא פותחים בגלל זה, הם פותחים.
יוחאי וג'ימה: מעבר לכך, כשאומרים סיוע בין רשויות, רשויות סייעו אחת לשנייה אבל צריך להזכיר לכם את החוק שעבר כאן.
יוחאי וג'ימה: הסיוע בין רשויות צריך להיות מאושר על ידי משרד הפנים/ועדת הפנים.
יוחאי וג'ימה: אני מתאר לעצמי שביום שישי ושבת לא היה עם מי לדבר ולא היה צריך לאשר, גם לא היה זמן לאשר את זה, אבל צריך לבדוק את החוק.
גלית שרם: זאת תוספת שביקשה ועדת הפנים להוסיף.
יוחאי וג'ימה: אני ביקשתי את זה בוועדת הפנים.
יוחאי וג'ימה: אמרתי שזה לא רלוונטי בסוף לבקש מאותו ראש רשות שעכשיו יתקשר למנהל המחוז והוא יבדוק את המצב הכספי שלו ואם הוא יכול לסייע למישהו.
יוחאי וג'ימה: זה לא רלוונטי.
יוחאי וג'ימה: אם היו צריכים לסייע בדחיפות, זה הדבר.
יוחאי וג'ימה: לגבי ממונה חירום, אנחנו ניפגש ביום ראשון.
יוחאי וג'ימה: יש לנו הערות לגבי זה.
יוחאי וג'ימה: זה חלק מההשקעות של המשרד.
אריאל סיזל: התייחסת לגבי היעדר קיומו של הסדר חקיקתי לטיפול בעורף בחירום.
אריאל סיזל: בגלל כל החלטות הממשלה שחלקן סותרות אחת את השנייה וגם דברי חקיקה אחרים, המל"ל לקח על עצמו לרכז את עבודת המטה ולהפעיל את העניין הזה.
אריאל סיזל: אגב, כבר מבקר המדינה בדוח שלו על מלחמת לבנון השנייה כתב את הדברים וזה מחייב איזושהי הסדרה, איזשהו חוק אחד שיסדיר את תחומי האחריות ואת יחסי הגומלין בין כל הגופים.
אריאל סיזל: יש עבודת מטה שכבר מונחת על שולחנו של ראש הממשלה לקבלת החלטות ואין ספק שיש חיוניות בקידום המהלך הזה.
דוד צור: אני אתחיל מהסוף כי זה אחד הנושאים הראשונים שרשמתי לעצמי.
דוד צור: קודם כל, זה דיון ראשון ואני שמח מאוד לפתיחות של הגורמים וגם לדברי הביקורת שנשמעו כאן.
דוד צור: אני אישית אמרתי גם את דעתי בדיונים הקודמים ואמרתי אותה גם כאן בתחילת הדיון.
דוד צור: מהזווית של אותו אדם שהיה לכוד ארבעה-חמישה ימים בביתו, לא הצליח לצאת ולא היה לו חשמל, אנשים קשישים בטח מוחלשים וחלשים, ברור שמבחינתו זה אירוע טראומתי.
דוד צור: כשאנחנו מסתכלים, אנחנו לא יכולים להסתכל רק בזווית הזאת וכך לנתח את הדברים.
דוד צור: אמרתי כבר שיש לנו נטייה, אנחנו מדינה של מאניה דיפרסיה, אנחנו יכולים להיות באופוריה גדולה מאוד ולהיות ב-דאון ובקיטורים בלתי נפסקים במקום אחר.
דוד צור: על הסקאלה הזאת אני חושב שאם אני צריך לסווג את האירועים האלה, יש כאן מערכות מאוד מיומנות ומקצועיות, כל אחת בפני עצמה עם היכולות שלה.
דוד צור: עיקר הבעיה שאני מזהה כאן היא לא בהכרח החיבור האופרטיבי בזמן קרות אירוע אלא בהסדרה הנדרשת הסטטוטורית באופן שתעשה סדר בין כלל החלטות הממשלה, החקיקה והחלטות ביניים שלא מיצו את עצמן.
דוד צור: הלקונה הזאת היא בסופו של דבר לא רק כדי שהדברים יהיו על הנייר מוסדרים לטובת ועדת החקירה הבאה, אם תהיה או לא תהיה.
דוד צור: אני בעיקרון לא חושב שצריך יותר ועדות חקירה בתחומים האלה.
דוד צור: יש מספיק חומרים שנכתבו כבר בדם או בטראומות בעבר ויש דוחות של מבקר המדינה מ-1991, מאז הטילים שנפלו כאן במלחמת המפרץ הראשונה ועד לצורך העניין דוח המבקר הבא שהוא הכריז עליו לדעתי עוד לפני פתיחת החפ"ק של המשטרה.
דן רונן: הוא היה זריז הפעם.
דוד צור: כן, ואני אומר את זה בביקורת אפילו למבקר.
דוד צור: בעיני כאשר אנשים נמצאים על חוטי תיל ורצים בקור המקפיא הזה, יש מקום בשלב הראשון לעצור רגע, לתת לאנשים לעבוד ורק אחרי כן אפשר לבדוק.
דוד צור: תמיד אפשר לבדוק.
דוד צור: גם אנחנו עושים את הבדיקה הזאת כוועדה.
דוד צור: לכן אני בא ממקום מאוד אובייקטיבי שמסתכל על הדברים גם כמי שהיה יום וחצי בשטח והיום נמצא במקום הזה.
דוד צור: חשוב ביותר להסדיר את העניין מבחינת הרשויות שפועלות כדי שלא נמצא את עצמנו בריב תרנגולים כמעט בקרות האירועים על מי לוקח אחריות על מה, וראינו את זה אפילו במהלך הדיון כאן, את חוסר ההסכמות אפילו על המצב הקיים ולא על מה אמור להיות.
דוד צור: אני יכול להבין כשמתקיים ויכוח על זה, אבל לכאורה אפילו על המצב הקיים יש כאן חוסר הסכמות.
דוד צור: את הדברים האלה חשוב יהיה לסיים.
דוד צור: נקבע את הדיון הבא ונודיע לכם את לוחות הזמנים.
דוד צור: לדיונים אלה נרצה שיבואו לכאן היועצים המשפטיים של המערכות.
דוד צור: נבקש גם את המל"ל שיבוא לכאן ויציג גם את תפיסת עולמו ואיך הדברים קורים.
דוד צור: אולי אני מקדים קצת את המאוחר אבל אני אומר שהדבר הכי טוב שאולי כולם היו רוצים לראות, וזה נשמע מאז האירועים, זאת דמות אחת אחראית על הכול שתתכלל את הכול והכל יהיה תחתיה.
דוד צור: זה אולי בעולם אוטופי וזה כנראה גם לא יקרה.
דוד צור: מה שאנחנו בעצם צריכים לראות זה איך מצמצמים למינימום את הממשקים ואת הצורך לעשות את התיאומים האלה דווקא בזמן חירום.
דוד צור: היינו רוצים שבשגרה הדברים האלה יעבדו באופן שוטף וחלק, ובסופו של יום, כאשר יקרה אירוע חירום, לכאורה תהיה מאוד טבעית הכניסה למצב בו אפשר לתפעל את זה בצורה הכי יעילה ואפקטיבית.
דוד צור: יש כאן כמובן סוגיות של סמכויות, של אחריות וגם של משאבים שצריך יהיה לתת אותם.
דוד צור: אין ספק שההסדרה הזאת של המשרד להגנת העורף מ-2007 יצרה כאן גורם שיכול לתכלל את ההכנה של העורף האזרחי באופן שאם יינתנו לו הסמכויות המלאות, יכול להיות שהוא ימצה את הפוטנציאל המלא שיש בידיו.
דוד צור: יחד עם זאת, בעובדה שאין לו יכולת וסמכות אופרטיבית, נוצר כאן בעצם חלל גדול מאוד ולחלל הזה תמיד יוכלו להיכנס מערכות חזקות כמו משרד הביטחון שהוא לצורך העניין אולי המערכת הכי חזקה שיש לנו במדינה ואנחנו גאים בה, אבל היא עדיין עובדת בשיטת האלתורים בהקשר למה שקשור לעורף, או משטרת ישראל שנמצאת שם ביום יום בשגרה, מתפעלת וחיה את זה ומי כמוך, דני, מכיר את זה כמי שחווה את העניינים כממ"ז צפון בזמן מלחמת לבנון השנייה.
דוד צור: לכן גם לקחת על עצמך את הסמכויות שהיו לך אז והכפפת את כולם אליך מתוך הבנה שבסוף אתה הגורם שיש לו את הקשר.
דוד צור: לכן, בתוך כל תפיסות העולם האלה נצטרך לבוא עם שורה תחתונה בהמלצות.
דוד צור: אני מבקש שתעבירו לי, למנהלת הוועדה, את סיכומי התחקירים של כל גוף כך שנוכל להתקדם עם העניין.
דוד צור: תודה רבה לכם על שיתוף הפעולה.
דוד צור: אנחנו נודיע לכם על המשך הדיון.
מירי רגב: זה דיון שלישי, אם איני טועה, בנושא היערכות משרדי הממשלה, השלטון המקומי בכל סוגיית הסופה.
מירי רגב: הדיון נדחה - זה אמור היה להיות דיון בין הראשונים, כי ועדת הפנים מפקחת על פעילות משרד הפנים ועל פעילות השלטון המקומי, אבל משום ששני המחותנים הראשיים, ירושלים וצפת, ביקשו ממני לתת להם להמשיך ולהתארגן, כי נזקי הסופה לא באו לידי ביטוי רק במהלך הסופה אלא גם לאחריה, חשבנו לנכון לדחות את הדיון הזה, לאפשר להם לחזור לשגרה, עד כמה שניתן, ואז להביא את הדיון הזה שבועיים אחרי, וכך אני עושה היום כאן.
מירי רגב: לכן אני מבקשת להודות לכל ראשי הערים, ראשי המועצות שהגיעו, חברי הכנסת שהגיעו, סגנית השר פניה, שמלווה אותנו גם בדיונים הקודמים וגם בדיון הזה.
מירי רגב: כל הנציגים של המשרדים השונים.
מירי רגב: נפתח עם סקירה של ארבעה אנשים: ראש עיריית ירושלים, ראש עיריית צפת, ראש מועצת שומרון מסיקה, לאחר מכן בן-מובחר, שהבטחתי לו בדיון הקודם, דוד פריאל, ולאחר מכן נעבור לחברי הכנסת אייכלר, נחמן שי, דב חנין, זאב נסים ועמאר.
מירי רגב: יפעת, אני רושמת גם אותך כבר.
מירי רגב: כמובן, בין חברי הכנסת וראשי המועצות, העיריות ניתן גם למשרדים הרלוונטיים.
מירי רגב: ראשון המשרדים יהיה, מן הסתם, משרד הפנים.
מירי רגב: לאחר מכן שלטון מקומי, שיציג אבי נעים, הגנת העורף, האוצר ותשתיות, אם יגיעו עד אז.
מירי רגב: אני מודה לשני ראשי הערים שהגיעו לכאן.
מירי רגב: נפתח עם סקירות שלכם.
מירי רגב: זה לא סוד, שיש הרבה מאוד ביקורת על ההתנהלות של חלק ממשרדי הממשלה, חלק מהעיריות בעקבות ההיערכות שלנו לסופה.
מירי רגב: בסוף האזרח רוצה להרגיש, שכשיש אירוע מהסוג הזה, יש מי שמטפל בו ויודע לעבוד בעבודת מטה מסודרת, בנהלים מסודרים.
מירי רגב: התפקיד שלנו פה, ובכל הדיונים האלה – גם שוות הצוותים שהקמנו בראשות חברי הכנסת, שיציגו את העבודות שלהם בתחילת פברואר – אין להם שום כוונה להוריד פה ראשים אלא הכוונה היא לבדוק את ההיערכות לקראת הסופה, מה קרה בסופה והמלצות להמשך של הגורמים הרלוונטיים.
מירי רגב: ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, בבקשה.
ניר ברקת: בוקר טוב, גברתי סגנית השר פניה קירשנבאום, יושבת-ראש הוועדה חברת הכנסת מירי רגב, חברי הכנסת, מכובדיי, הקולגות ראשי הערים.
ניר ברקת: ברשותכם, אעשה תיאור מהיר של התהליכים שעברו עלינו, ולאחר מכן סדרת מסקנות ביניים שצוות התחקיר העירוני היום יודע להצביע עליהן.
ניר ברקת: אני רוצה להבהיר לחברים, איך עיר מתארגנת לשלג.
ניר ברקת: יש פק"ל עירוני.
ניר ברקת: זה פקודה לקראת שלג, שהדרג המקצועי נערך.
ניר ברקת: נכנס לתוכו כל ניסיון החיים שנצבר בעיר לפני.
ניר ברקת: היה לנו שלג לא מבוטל בינואר השנה.
ניר ברקת: אחרי כל אירוע כזה, כמו אחרי כל אירוע בטיחותי, ביטחוני, וכמובן, שלג, נעשו תחקירים, ושודרגו מסקנות עיריית ירושלים, איך להיערך לשלג, כבר אחרי ינואר האחרון.
ניר ברקת: אנחנו הגענו עם הערכות מצב של שלג בינוני.
ניר ברקת: ביום רביעי, יום לפני השלג, החזאים העריכו שיכולה להיות החמרה מסוימת בשלג.
ניר ברקת: עיריית ירושלים נערכה לשלג החמור.
ניר ברקת: יש פק"ל שלג חמור.
ניר ברקת: גייסנו את מקסימום הכלים שאנחנו יודעים לגייס – כ-114 כלים.
ניר ברקת: הם נפרסו לשמונת רובעי התפעול של ירושלים במקרה של שלג – שבעת הרובעים הקלאסיים ורובע כניסה לעיר לאור רגישותו לשלג.
ניר ברקת: מבעוד מועד הכול גויס, החמ"ל העירוני כבר מיום רביעי בלילה פעל, ומתכנס לפחות פעמיים אם לא שלוש-ארבע פעמים ביום, להערכות מצב על בסיס מזג אוויר ולקבל החלטות – מה קורה בחמש בבוקר, בערב לקראת הלילה וכו'.
ניר ברקת: ביום חמישי בלילה הייתי שם בשטח, ובעת בכל הכלים העירוניים פרוסים ומפנים את השלג, בשני אזורים בכניסה לעיר, שזה שתי אמבטיוטת בפן הפיזי – הראשונה היא העלייה לסחרוף, יש שם עלית יחסית תלולות, והעלייה השנייה היא מבגין, מ-443.
ניר ברקת: יש שם אמבטיה נוספת, שממנה לצאת לרכב שתיים על ארבע זה רק עלייה - או עלייה לכיוון העיר או לרמות או לגבעה הצרפתית.
ניר ברקת: בשני האזורים האלה נתקעו מאות רכבים, אלפי אנשים, שפילוס השלג לא עזר, כי השיפוע תקע, ולא אפשר לרכבים לחלץ.
ניר ברקת: אחרי שלוש-ארבע שעות בשלג, והייתי שם באפן אישי, הבנתי מהר מאוד, לאור התחזית של עוד שש שעות אינטנסיביות, שאנחנו נכנסים למצב חירום שהעיר לא מכירה.
ניר ברקת: פיניתי שם אנשים באופן אישי עם הג'יפ שלי.
ניר ברקת: המצוקה שאנשים התחילו להיכנס אליה עם דלק שנגמר, כולל שיחות לחמ"ל, שמדברים על מאות אנשים ומאות קריאות חילוץ שהגיעו לחמ"ל העירוני ולמשטרה, הבנתי שאנחנו בסרט אחר, שאנחנו לא מכירים.
נחמן שי: חבירה עם הצבא- - -
ניר ברקת: > מייד אפרט.
ניר ברקת: לאור החירום ולאור העובדה שמדובר באלפי אנשים שנמצאים שם, והתובנה שלנו, לרוב יש הפוגה אחרי שעתיים-שלוש - בכל הפוגה שמפנים, מחלצים את הרכבים יחד עם האנשים.
ניר ברקת: לאור האינטנסיביות, שלא הכרתי, הבנתי שאנחנו במצב חירום שהעיר לא הכירה.
ניר ברקת: זה הרגע שהרמתי טלפון למספר מקומות – למשרד ראש הממשלה, למשרד הביטחון, לרמטכ"ל ולממ"ז, ביום חמישי בערך ב-23:30 בלילה.
ניר ברקת: אז התחלנו להשיג את האנשים, התובנה שאנחנו אחרי שלוש-ארבע שעות מלחמה בשלג.
ניר ברקת: הבנו שאנחנו נכנסים למצב חירום.
ניר ברקת: התקשרתי ודיברתי אישית עם הרמטכ"ל.
ניר ברקת: אמרתי לו ולמפקד המחוז של המשטרה: חברים, אנחנו צריכים דבר אחד - הצלת נפשות.
ניר ברקת: זה מקרה חירום.
ניר ברקת: כמי שנמצא שם עם הג'יפ שלו הבנתי שאנחנו צריכים רכבים קלים, ג'יפים, וכפרה על הרכבים – אנחנו צריכים להציל אנשים.
ניר ברקת: נכנסנו למצב חירום, שהבנתי אותו בשטח.
ניר ברקת: מהר מאוד קיבלנו מענה גם מהרמטכ"ל, ששלח יחידת ניוד, וממפקד המחוז של המשטרה, ובהיערכות שנעשתה במקום – הוביל אותה מפקד המחוז של המשטרה בתיאום עם כלל הגורמים – שני כוחות יס"מ באו מהעיר – אחד ל-443, לכיוון בגין, והכוח השני - לכיוון גינות סחרוף, לכניסה לעיר מהצד השני.
ניר ברקת: שני כוחות, אחד של צה"ל, התחיל לעבוד אל העיר ירושלים על ציר אחד, ומשמר הגבול אל ירושלים מ-443.
ניר ברקת: כך שבעצם ארבעה כוחות על שני צירים עיקריים, שהם הבעיה העיקרית.
ניר ברקת: בתוך העיר ירושלים לא היו לנו בעיות שכאלה, אלא בתוך האמבטיות, ששם היו כלואים רכבים.
מירי רגב: ידעת שיש שם אמבטיות.
מירי רגב: פעם ראשונה נתקלת בתרחיש כזה, שרכבים לא יכולים לא להגיע לשם ולא לרדת משם?
ניר ברקת: > אנחנו לא מכירים תרחיש כזה, ודאי לא בהיקפים כאלה.
נסים זאב: הוא לא חשב שהבריכות יגיעו למצב כזה.
מירי רגב: אבל המשטרה היתה אמורה לדעת את זה.
מירי רגב: ב-92' היה דוח של מבקר המדינה.
מירי רגב: כולם ידעו מה זה אומר, להכין את הצירים לירושלים?
מירי רגב: הרי לא יכול להיות שירושלים נצורה 48 שעות.
מירי רגב: מי נציג המשטרה?
<עוז אליאסי: אני, רמ"ד חירום.
ניר ברקת: עסקנו כל הלילה, במהלך חמישי בלילה עד אור הבוקר וקצת אחרי, בחילוץ האנשים.
ניר ברקת: אנשים חולצו אל ירושלים, אל בנייני האומה, שפתחנו חירום מדקה לדקה, למבשרת.
נחמן שי: מרכז חירום בירושלים זה בפק"ל?
<יוסי היימן: לא בשלג.
<יוסי היימן: במלחמה – כן.
מירי רגב: כלומר אתם לא ערוכים לתרחישים שונים אלא לפתיחת חמ"ל רק במלחמה.
נחמן שי: שאלתי על בנייני האומה.
ניר ברקת: זה לא בפק"ל.
<יוסי היימן: אנחנו יודעים במלחמה לקלוט 40 אלף איש למוסדות החינוך, מוסדות התרבות לירושלים, אנשים שבאים אלינו משאר הארץ.
מירי רגב: היימן, לא קראת את דוח 92'?
מירי רגב: שם היה אמור להיות- - -
ניר ברקת: כל שנה מוסיפים לפק"ל העירוני.
ניר ברקת: זה נדבך על נדבך.
ניר ברקת: לא הולכים אחורה לשלג ספציפי.
ניר ברקת: כל הניסיון שנצבר לעירייה מופיע בפק"ל.
ניר ברקת: עכשיו נשדרג את הפק"ל לשלג הבא.
ניר ברקת: זה הסיבה שמיהרנו לעשות תחקיר.
ניר ברקת: בנייני האומה זה החלטה אד הוק שלנו, שנובעת משני מקורות שאליהם הזנו אנשים -המשטרה וכו', הזנו אנשים לבנייני האומה, כי זה הכי קרוב לשני המוקדים האלה.
ניר ברקת: זה החלטה אד הוק במקום, שייכנס לפק"ל בהמשך.
ניר ברקת: ביום הראשון היינו עסוקים בדבר אחד מרכזי – הצלת חיים.
ניר ברקת: זה מקרה שלא הכרנו; שתיים, להניע אנשים למצוא את הקריאות שקיבלנו ברה-אקטיבי ובאופן פרואקטיבי, להגיע לרשימות של הרווחה, לאנשים שקשה היה להם.
ניר ברקת: אני קופץ קדימה, כדי לחסוך את הזמן, לסדרת מסקנות חשובות מאוד שיש לנו.
ניר ברקת: בשבוע הראשון היינו עסוקים בדבר אחד – כל משאבי העירייה להצלה וחזרה לשגרה.
ניר ברקת: עדיין אנחנו מלקקים את הפצעים, ועדיין יש לנו טיפולים, בעיקר בנושא של גזם.
ניר ברקת: לא אגע בו כרגע – נדון בו בהמשך, אם תרצו.
ניר ברקת: המסקנה הראשונה: מדינת ישראל – אין כפתור שלוחצים עליו, שהופך אירוע שלג לאירוע לאומי.
ניר ברקת: עד היום אירועי שלג היו אירועים עירוניים.
ניר ברקת: בשנה שעברה בינואר היה לנו שלג הכי גדול 20 שנה.
ניר ברקת: זה היה אירוע עירוני.
מירי רגב: אתה אומר שבמצב של שלג מסוג זה אין נוהל לא של הגנת העורף, למשל.