GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת קריב: אני חושבת שיש מקום לחזק את המשרד להגנת העורף בעבודה שלו מול השלטון המקומי, ולדעת מי הכתובת היחידה שאפשר לפנות אליה בשעת משבר, בשעת אסון או סופה שכזאת.
יפעת קריב: אני מאוד מוטרדת מנושא של מצב האקלים.
יפעת קריב: אנחנו לא יודעים מה יבוא, רק יודעים שיבוא – או תבוא רעידת אדמה או תבוא סופה קשה יותר או יבוא חמסין קשה בקיץ, שיכול להביא שריפות.
יפעת קריב: אנחנו צריכים להתארגן לזה.
יפעת קריב: מזג האוויר משתנה, האקלים משתנה, ואנחנו צריכים לפעול בהתאם.
יפעת קריב: צריכים גם מוקד.
יפעת קריב: במדינה אנחנו תמיד רואים את הנכונות של התושבים לצאת מהבית – לאן לצאת, איפה לעזור.
יפעת קריב: הלא אף אחד מאתנו לא יכול היה לשבת בבית ולחשוב שיש מקום שצריך עזרה ואנחנו לא מושיטים את העזרה.
יפעת קריב: צריך מוקד שמאפשר – דיברת על זה, ניר, בירושלים – מוקד למתנדבים שמסייעים.
יפעת קריב: לאנשים יש במקרה הזה ג'יפים או מכוניות רלוונטיות.
יפעת קריב: יש כלים.
יפעת קריב: דיברת על כפר טירה שסייע לך, אנשים מהכפר עם הכלים שלהם.
יפעת קריב: יש אפשרות לקבל עזרה.
יפעת קריב: צריך מוקד שיכוון, שיזיז את התנועה ממקום למקום.
יפעת קריב: כמובן, אם זה יושב במשרד להגנת העורף, בשיתוף פעולה מלא מול השלטון המקומי, בעיניי, זה המקום הנכון.
יפעת קריב: חייבים להתכונן למפגע הבא.
יפעת קריב: אני רוצה להתייחס לנושא של היערכות תושבים ל-48 שעות בתוך הבית.
יפעת קריב: זה לא דבר הזוי.
יפעת קריב: ברור שבתקרית של רעידות אדמה זה לא המצב, אבל תושב צריך לדעת שיכול להיות שבסופה של שלג, או אם היא תחזור על עצמי, אני צריך להתמודד עם עצמי 48 שעות בלי לקרוא לעזרה על כל דבר, בלי להתפנות.
יפעת קריב: חלק מהאחריות של מוכנות העורף – לדאוג ל-48 שעות בבית.
יפעת קריב: אילן, אני לא חושבת שיש פה אוירה של לדלג על הנושא הזה ולהמשיך הלאה, למרות מה שקורה.
יפעת קריב: כל נושא, כמו הרקטות, מריץ אותנו לבעיה הבאה.
יפעת קריב: אני חושת שיש עניין לעצור, ללמוד ולראות איך מתכוננים.
מירי רגב: סגנית השר, בבקשה.
פניה קירשנבאום: אני תמיד נזכרת במערכת הבחירות האחרונה של המועצות המקומיות והאזוריות, ב-22 באוקטובר, הייתי באירוע של אחד ראשי הרשויות, והוא אמר משפט שחזרתי עליו כמה פעמים: אני מרגיש שאני התחנה האחרונה שנותנת שירות לאזרח – שאם אני לא אעשה את זה, אין מי שיעשה.
פניה קירשנבאום: אמר את זה עדי אלדר.
פניה קירשנבאום: האירוע האחרון בהחלט הוכיח שזו המציאות, כי אני רואה את ראשי הרשויות כמנהלים ומתכללים של האירוע.
פניה קירשנבאום: וראש רשות שידע להתארגן, וידע לתכלל את הכוחות, וכל מה שאנחנו חוזרים ואומרים שאין אבידות – אין לי ספק שזה בזכות ההנהגה של ראשי רשויות, וכל זה נסב – אנחנו כמשרד הפנים עם מינהל החירום, אלי רגב נמצא פה, ומינהל השלטון המקומי, מרדכי כהן, כל הזמן עם יד על הדופק ועזרה.
פניה קירשנבאום: דבר שחייבים לציין בנושא התנהלות האזרחים – אני חושבת שאנחנו נצטרך לתת את הדעת על ההדרכה וההסברה, כי גם כשכבר הודיעו בתקשורת לא לעלות לירושלים, וגם כשאמרו שתהיה סופה ותהיה סכנת חיים, אזרחים המשיכו לזרום לירושלים, וראש העיר היה צריך לפנות כל יום ששי את אלה שהגיעו לראות מה קורה עם השלג במקום להתעסק בדברים האקוטיים.
פניה קירשנבאום: אבל עברנו את הצבא, ומה זה סופת שלג?
פניה קירשנבאום: אנחנו לוקחים ילדים באוטו, ונוסעים לראות מה זה סופת השלג, ובעזרת השם, הכול יהיה אצלנו בסדר.
פניה קירשנבאום: אז לא הכול בסדר.
פניה קירשנבאום: וגם כשהיו כבר נפגעי נפש, אלה שהתנהלו לא באחריות – מי שמטפס על הגג, דברים שזה פקטור אנושי, שנצטרך לתת על זה את הדעת.
פניה קירשנבאום: הכול זה בהקשר של אירועים חריגים.
פניה קירשנבאום: כולנו מסיקים מסקנות או מפיקים לקחים לקראת האירוע הבא שיכול לבוא עלינו, לצערי – אני מקווה שלא – רעידת האדמה.
פניה קירשנבאום: פה אני שומעת שיבולים חקלאיים לא מבוטחים וסככות עזר לא מבוטחות, ונתקלנו באוכלוסייה שלמה שלא מבוטחת לגמרי בבתים.
פניה קירשנבאום: כל כך הרבה מדברים – חבר'ה, יש עוד מעט רעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: שלא נבוא ליום הזה, וכולם יגידו: לא ידענו – צריך לבטח את עצמנו?
פניה קירשנבאום: נכון שהמדינה שלנו בנויה המון על ערבות הדדית, כי אם תלכו לאירופה או לקנדה, שסובלים כל כך מנזקי חורף – הם רגילים לזה; אצלנו זה יוצא מן הכלל - אף אזרח לא חושב שהוא יכול לתבוע את המדינה על התשלום, על זה שהגג שלו נפל או הדוד שלו נפל.
פניה קירשנבאום: פה כולם חושבים: ירד פה שלג, והמדינה אחראית על כך דבר מההתחלה עד הסוף.
פניה קירשנבאום: אני מסכימה שגם בהתנהגות וגם בהתנהלות יום-יומית האזרחים צריכים לדאוג קצת לעצמם.
פניה קירשנבאום: לא בכל מקרה המדינה תוכל לכסות את כל ההוצאות או לטפל בכול.
פניה קירשנבאום: לגבי התנהלות והיערכות של הרשויות לקראת אירוע חריג כזה או אחר, ולגבי מסלולי התשלומים - ואנחנו מטפלים גם בעניין הזה.
פניה קירשנבאום: קודם כל, אין ספק שצריך מעבר לקיום כל מיני ועדות או פורומים כאלה ואחרים, צריכים להתכונן לאירועים.
פניה קירשנבאום: חורף זה אירוע, אבל אצלנו זה תמיד בא בהפתעה.
פניה קירשנבאום: כשבא גשם ויש הצפות בעיר, אנחנו מופתעים שיש לנו גשם, למרות שיש דרכים לבדוק את מערכת הניקוז של העיר ולהתכונן.
פניה קירשנבאום: וגם כשבא שלג, אנחנו פתאום מופתעים, כשהכול קורס.
פניה קירשנבאום: אני מסכימה לגמרי עם מה שאמרה יפעת – אנחנו חייבים לטפל בנושא של הרשויות, בנושא הגיזום וההכנה לקראת החורף שיכול להיות, ולפנות את צירי החשמל.
פניה קירשנבאום: בשכונות החדשות ובקווים הבין-עירוניים כבר היום המדינה מטמינה את כל התשתיות כתשתיות תת-קרקעיות, וברעידת אדמה אנחנו לא יכולים לעשות שום דבר, אבל יש שכונות שכדי להכניס את זה למערכת תת-קרקעית, זה היום לא ריאלי, ואפשר לדבר על זה רק בחלומות.
פניה קירשנבאום: צריך להתכונן.
פניה קירשנבאום: כמובן, איפה שזה מאורגן ועובד, ואיפה שראשי הרשות כמו ירושלים וצפת לוקחים על עצמם אחריות, וכל הרשויות – כי כל מי שנמצא פה, כל אחד נשא באחריות וניהל מערכה שלמה, מערך של קרב, כי כך זה היה נראה.
פניה קירשנבאום: לגבי הנזקים, יש כמה מסלולים.
פניה קירשנבאום: לכולם היו נזקים מיידים באותם שלושה ימים של הסופה, שזה היה פינוי, פתיחת צירים, דברים כאלה.
פניה קירשנבאום: אנחנו מדברים על זה כמקרה חירום עכשיו.
פניה קירשנבאום: המסלול השני, ונצטרך להיערך עכשיו, והצוותים שלנו יעבדו – כל הנושא של הנזקים והחזרה לשגרה.
פניה קירשנבאום: יש עוד מסלול, שאני מציינת אותו, ולא טיפלנו – לא חושבת שנטפל, אבל צריך לחשוב, ודיברתי על זה היום בבוקר עם מרדכי – לא באחריות של משרד הפנים, אבל צריך לחשוב – נזקים פרטיים.
פניה קירשנבאום: לא יודעים איך להתייחס לזה.
פניה קירשנבאום: בפיצוי מיידי, מי שהיה פה בוועדה לפני שבוע ושמע אותי מתלוננת – ניהלנו משא ומתן, ובלחץ של השר גדעון סער ובעזרה שלנו יחד עם האוצר בוויכוחים עד הלילה סיכמנו שלא מכניסים אותנו לסד הזה, שהנה זה מה שיש לכם, ותשברו את הראש, כי זה לא ככה.
פניה קירשנבאום: באמת אתמול – אני מניחה שהיום זה עובר מנה ראשונה – לא יודעת עד כמה היא תתרחב – של 30 מיליון, ובניהול של מרדכי ואלי.
נחמן שי: 30 מיליון לכל הרשויות?
פניה קירשנבאום: כן, פרט לירושלים.
פניה קירשנבאום: זה לא כסף, זה פינאטס
נחמן שי: אבל מה ירושלים?
פניה קירשנבאום: ירושלים זה סיפור אחר, לא נכנסים לזה.
מירי רגב: לא נכנסים לזה.
מירי רגב: אתה יושב-ראש צוות.
מירי רגב: הוא יישב עם מרדכי, ואתה תציג את זה בוועדה.
מירי רגב: אני רוצה לשמוע מה אתם אומרים, אני חייבת לסיים את הדיון.
פניה קירשנבאום: אז ככה – כבר עכשיו מה שבוער, יטופל, ואנחנו עדיין אוספים את כל הנתונים, ונגיש את זה גם לאוצר.
פניה קירשנבאום: על שיקום הנזקים צריך להחליט, מה שייך לביטוחים, מה שייך לתשתיות, מה שייך למערכת החינוך - צריך להפריד ולנהל את המערך הזה.
פניה קירשנבאום: פרטים – התכוונתי למשפחות שניזוקו קשה, מרמה סוציו אקונומית קשה, שלא יכולים לטפל בעצמם, ולא היה להם ביטוח, ואין להם - הדודים התפוצצו, הקירות קרסו, נזילות קשות בבית, ואיך אנחנו מפעילים את זה.
פניה קירשנבאום: אנחנו כן נערכים וכן מפיקים לקחים מהאירוע האחרון לקראת מחר.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שלא יהיה, אבל דובר פה על גנרטורים, ואנחנו מטפלים גם בנושא של חשיבה, איך אנחנו מארגנים שיהיו אשכולות של גנרטורים - פיזור, ושזה לא יישב במקום אחד.
פניה קירשנבאום: אנחנו חושבים בהחלט על הנושא של רכזים למתנדבים או פעילות והפעלה כזאת או אחרת.
פניה קירשנבאום: איפה שסיירנו עם אלי ואיפה שאלי גם היה בלעדיי, הוא דיבר עם הרשויות והם יודעים את כל העניין הזה.
פניה קירשנבאום: אני רק מקווה שאנחנו בהחלט נתכונן ונהיה ערוכים לקראת האירועים הבאים.
נחמן שי: אמרת שיש קטגוריה על נזקים פרטיים, שתכף תדברי עליהם.
פניה קירשנבאום: אמרתי לך – אלה שאין להם ביטוחים.
פניה קירשנבאום: אבל מכיוון שהמדינה לא הכריזה על זה כאירוע אסון לאומי- - -
מירי רגב: למה היא לא מכריזה?
מירי רגב: כי היא לא רוצה לשלם כסף.
פניה קירשנבאום: מי שלא מפעיל – זה לא באחריות משרד הפנים.
פניה קירשנבאום: משרדים אחרים – לא.
פניה קירשנבאום: אף אחד לא נתן על זה את הדעת.
פניה קירשנבאום: אני הייתי פה בשבוע שעבר, ובהחלט נדון נושא הסמכויות והאחריות.
פניה קירשנבאום: מה שקורה, שרוב האמצעים והכוח היום נמצאים במשרד הביטחון, אבל היכולת אולי נמצאת בהגנת העורף.
פניה קירשנבאום: את דנה על זה פה במשרד.
פניה קירשנבאום: אתם תצטרכו להחליט איך זה קורה.
מירי רגב: דן, אני נותנת לך ממש שניה, כי דיברתם מספיק בשבוע שעבר, ועוד נדבר מספיק על סמכות ואחריות.
מירי רגב: מי זה פה מהאוצר?
מירי רגב: האם משרד האוצר מבין, ושליחו של שר האוצר מבינים, שאתם צריכים לשפות את המועצות ואת העיריות על נזקי הסופה?
<יונתן בר סימן טוב: כפי שאמרה סגנית שר הפנים, כבר תוקצבו 30 מיליון שקל למענה מיידי לרשויות.
<יונתן בר סימן טוב: זה כבר נמצא בתקציב משרד הפנים, וכרגע משרד הפנים עושה סוג של נוסחה של איך בדיוק הסכום הזה יתחלק.
<יונתן בר סימן טוב: זה לגבי זה.
<יונתן בר סימן טוב: וככל שיש דברים נוספים, תקציב 2014 מעבר לפינה – נמשיך- - -
מירי רגב: אבל זה ברור שזה צריך להיות תקציב צבוע לטובת הסופה ונזקיה.
מירי רגב: הרי לא יכול להיות שעכשיו נבקש מראשי עיריות וערים לשאת את זה, בגלל שהמדינה לא נערכה נכון וכדומה.
מירי רגב: הם נכנסו לוואקום הזה, כי זה תפקידם, להיות בחזית ולטפל בדברים, אבל הם צריכים גם לקבל את השיפוי.
מירי רגב: לכן צריכים לראות איך משרד האוצר לפני הסגירה של 31 בדצמבר, שלא תגידו שבאנו אליכם ברגע האחרון, איך הוא שם וצובע תקציב לקראת הסופה.
<יונתן בר סימן טוב: אני אומר שאנחנו מול משרד הפנים ממשיכים- - -
מירי רגב: תכף אסכם לגבי משרד הפנים, כי ההובלה היתה נכונה, אבל צריך לסכם את זה גם כדיון שלנו ומעקב שלנו בעניין.
<אילן שוחט: אולי יש לו תשובה – מה קורה לגבי פיצוי תושבים?
<יונתן בר סימן טוב: אני לא יודע.
<יונתן בר סימן טוב: אני רכז פנים – מטפל בתחום הרשויות המקומיות.
מירי רגב: נחמן, תבוא עם רעיון.
מירי רגב: אין לי רעיון לנושא פיצוי.
מירי רגב: אני עד היום מטפלת בדיונים מהירים ובהצעות לסדר ופיצוי של עמק חפר על אותו אירוע שהיה, שעדיין לא פוצה.
מירי רגב: צריך לבוא לפה עם איזה רעיון, לפני שמבקר המדינה והמל"ל יבואו בעניין הזה.
מירי רגב: כי לגבי העיריות, אתה עומד מול מרדכי, ופניה דיברה על זה.
<מרדכי כהן: בהמשך לדברים של פניה ושל יושבת-ראש הוועדה, מדובר בשלושה קריטריונים מרכזיים: אחד, גודל הישוב – מספר התושבים, שזו פונקציה, סוציו אקונומי – מצב הרשות, והדבר השלישי, שהוא אובייקטיבי, זה המציאות שהיתה באותה רשות לפי הנתונים שאנחנו קיבלנו מהשירות המטורולוגי ומהשטח.
<מרדכי כהן: לפי הקריטריונים האלה יחולקו אותם 30 מיליון שקל.
<מרדכי כהן: זה רק לטובת אותן הוצאות מיידיות – זה לא תום השיפוי.
<מרדכי כהן: לירושלים יש ערוץ נפרד.
מירי רגב: אני לא רוצה להתערב לשר הפנים בחלוקה, אבל אני מבקשת, אחרי הקריטריון שקבעתם ואחרי מה ששמענו, לדעת כיצד אתם מתכוונים לחלק, ולעדכן אותנו.
קריאה: לפי הלוגיקה הזאת- - -
<מרדכי כהן: אני מציע שזה לא יהיה תיאורטי.
<מרדכי כהן: כשתראו את המודל – אז נדבר.
מירי רגב: חברים, אתם יודעים לעבוד עם מרדכי דרך משרד הפנים.
מירי רגב: לא הכול צריך לעשות דרך הוועדה.
<מרדכי כהן: מה שאנחנו עשינו באותם ימים, פנינו ל-45 רשויות מקומיות, שלפי הגורמים המקצועיים, נפגעו.
<מרדכי כהן: 42 רשויות מקומיות מתוך הקבוצה הזאת שיתפו פעולה, והגענו להוצאה של 73 מיליון שקלים רק לימים הראשונים.
<מרדכי כהן: הסיכום עם האוצר היה ש-30 מיליון שקלים ילכו לאותן 41 רשויות, וירושלים, סדרי גודל של 20 מיליון שקלים, כפי שאנחנו הצגנו את זה כצורך לאותם ימים, זה יטופל בערוץ ישיר בין האוצר לעיריית ירושלים.
<מרדכי כהן: יכול להיות שהכסף יעבור דרכנו, אבל זה דבר שצריך לסגור אותו.
מירי רגב: אני אומרת לך שיש לנו אינטרס - ולא בגלל ראש העיר - יש לנו אינטרס לטפל טיפול נקודתי בירושלים כעיר הבירה.
מירי רגב: טוב אמר ונכון אמר נחמן שי: עיר בירה שנצורה במשך 48 שעות - זה מעביר מסר רע מאד בארץ ובעולם, וצריך להתייחס לזה אחרת.
מירי רגב: נטפל בזה ונסכם את זה לא בדיון הזה.
מירי רגב: רונן, בבקשה.
רונן הופמן: אני רוצה קודם כל לשבח את כל ראשי הרשויות על מה שהם עשו, גם במוכנות, גם תוך כדי וגם במהלך כל הימים האלה.
רונן הופמן: באמת שאפו, אנחנו ליווינו את זה, ואיפה שיכולנו, הגענו פיזית.
רונן הופמן: אילן יודע, הירושלמים יודעים וגם אחרים יודעים.
רונן הופמן: שתיים, סמכות ואחריות.
רונן הופמן: דיברנו על זה עשרות פעמים.
רונן הופמן: יש המשרד להגנת העורף, וזה מה שהוא עושה ביום-יום.
רונן הופמן: הוא מתכלל את משרד הממשלה, הוא יורד ובוחן את הרשויות הייעודיות.
רונן הופמן: הוא בעצם דואג גם למוכנות של החירום של הרשויות המקומיות.
רונן הופמן: אני לא אפרוט את כל הפרויקטים – חלקם אתם יודעים - אעשה את זה ממש זריז.
רונן הופמן: כל נושא החילוץ, צוותי החירום, מרכזי הפעלה, קשר רדיו עם משרד הפנים, טלפון לווייני, משרד הפנים, 90 גנרטורים במרכזי חירום, ואני רוצה להגיד שיש עוד פעולות, כמו מכלולי האוכלוסייה וכיוצא באלה דברים - זה בדיוק כדי לייצר את היכולת הזאת למנהיגות המקומית, כי גם ברעידות אדמה אולי צה"ל יהיה עסוק במקום אחר, אולי גם הטלפון לרמטכ"ל לא יעזור.
רונן הופמן: הנגמ"שים שהופעלו, אגב, הם לא של פיקוד העורף; זה של צה"ל.
רונן הופמן: אותו דבר, פיקוד צפון הגיע לצפת.
מירי רגב: אבל זה נכון מה שאמר פה קודם נחמן, שצריך לאגם משאבים.
רונן הופמן: לכן, אם השר גלעד ארדן הוא יושב-ראש ועדת- - - עליונה ביום-יום וברגיל, תנו לו את הסמכות להפעיל את זה גם במצבים כאלה.
רונן הופמן: כל הבעיות ייפתרו.
מירי רגב: אתה מכיר את עמדתנו, סיכמנו את זה בפעם הקודמת, ויש לנו עוד שני דיונים בעניין הזה עם שלושת השרים.
מירי רגב: אנחנו נסכם את זה בדיון נוסף.
מירי רגב: אני מקווה שנצליח לקדם את העניין הזה.
רונן הופמן: ומשפט אחרון - הארגונים המתנדבים כמו זק"א וכאלה, אני בהחלט רוצה לשבח אותם על הפעילות ועל ההתנדבות שלהם.
מירי רגב: ומה עם מד"א?
רונן הופמן: והמגזר השלישי, הוצאתי להם מכתבי תודה על מה שהם לא עשו, כי הם נשמעו ולא חילקו מזון, כי המדינה היתה שם וחילקה מה שהיה צריך.
מירי רגב: ניר ברקת, ממש משפט.
ניר ברקת: ממש בקצר.
ניר ברקת: אני רוצה לציין שמייד ביום ששי בבוקר קיבלנו טלפון מראש הממשלה, וממשלת ישראל נרתמה, שיהיה פה ברור.
ניר ברקת: בחוכמה עשה ראש הממשלה שמינה את השר לביטחון פנים אהרונוביץ להיות רכז מטעם המדינה לנושא, כי המשטרה היא הדומיננטית ביותר כשותפה לראשי ערים.
ניר ברקת: השילוב של רשות מקומית ומשטרה זה המפתח.
ניר ברקת: יש כאן יתרון גידול הגודל.
ניר ברקת: ככל שהעיר יותר גדולה, כך יותר קל לנהל משאבים.
ניר ברקת: צריך לחשוב על ראייה אזורית גיאוגרפית.
ניר ברקת: הר אדר זה פחות מתת-שכונה אצלנו, ואם היא היתה משתלבת במאמץ המרוכז- - -
מירי רגב: אם היה מישהו עם אחריות וסמכות – נכון, דן רונן – אז היה יכול- - -
ניר ברקת: יש יתרון לגודל, וצריך להסתכל בראייה מערכתית על אזוריות.
ניר ברקת: יש שם תורה שנכתבה בפועל, וראש הממשלה העלה אותי לשבע ישיבות ממשלה, ועידה, והיה פעמיים אצלנו במטה העירוני להערכות מצב של שעה, כלומר ההירתמות של המדינה כאן היתה - שאף אחד לא יחשוב שלא נרתמה המדינה.
ניר ברקת: צריך לראות איך ממסדים את זה.
מירי רגב: חברים, קודם כל אני רוצה להודות לכל ראשי הערים וראשי המועצות שהגיעו לכאן שבוע אחר שבוע, ואני יודעת שהם צריכים להיות במקומות ששם נבחרו כדי לבוא ולזעוק את זעקתם.
מירי רגב: ברור לנו לכולם, לוועדה כולה, שראשי הערים וראשי המועצה הם בפרונט.
מירי רגב: הם אלה שלקחו את האחריות, שהזרימו את מה שיכלו להזרים, הם אלה שדיברו עם הרמטכ"ל, המפכ"ל וכדומה, למרות שלטעמי זה לא תפקידם.
מירי רגב: מי שצריך לעשות את זה, זה גורם אחד, שכך נקבע, שהוא יהיה הגנת העורף, שהוא מחליף את רח"ל, והוא צריך לקבל את הסמכות ואת האחריות.
מירי רגב: אני לא רוצה לראות ראש עירייה מתעסק עכשיו עם הרמטכ"ל, עם כל הכבוד.
מירי רגב: שראש העירייה יתעסק בטיפול בחלשים בעיר שלו, בלדאוג, מי לא מחובר לחשמל, ואילו קשישים צריך להגיע אליהם.
מירי רגב: אבל כשאין לו דרך אחרת, הוא עושה את זה, כי הוא חייב לנהל את העיר שלו.
מירי רגב: לכן חייב שיהיה פה גורם אחד שיש לו האחריות והסמכות, וזה הגנת העורף.
מירי רגב: טוב עשה שנתן את זה לשר לביטחון פנים, אבל בסוף צריך לקבל החלטה, מי מנהל את האירוע – השר לביטחון פנים או השר להגנת העורף.
מירי רגב: מישהו מהם אולי צריך ללכת הביתה, אבל בסוף, גורם אחד צריך לטפל בזה.
מירי רגב: אתם רואים מה קורה – שאחד זורק את הכדור לשני, ומי שנשאר בפרונט זה ראש העיר, וזה לא המצב.
מירי רגב: לכן צריך להגיד מה מציל חיים, ועד להצלת חיים זה המשרד לביטחון פנים, ומרגע שגמרנו את הצלת החיים זה המשרד להגנת העורף, שיודע לפקד על פיקוד העורף ועל הגורמים הרלוונטיים.
מירי רגב: כי בזמן מלחמה אני רוצה שהרמטכ"ל יתעסק עם סוריה ועם איראן ועם לבנון ולא עם חלוקת אוכל בעורף.
מירי רגב: זה לא תפקידו.
מירי רגב: פיקוד העורף צריך לעשות את זה תחת הגנת העורף, וצריך לעשות ממש ציר נפרד למבצעי וציר נפרד לאזרחי.
מירי רגב: זה מה שהתכוונה לעשות החלטת הממשלה.
מירי רגב: לצערי זה לא בא לידי ביטוי, ואת זה אנחנו צריכים לסדר ומהר.
מירי רגב: כל מה שקשור לשיפוי עיריות, סגנית השר פניה, אתם צריכים להוליך את המהלך הזה עם השלטון המקומי.
מירי רגב: העמדנו צוות בעניין הזה - נחמן שי, שיציג, כל הצוותים יציגו את המסקנות שלהם בתחילת פברואר, אבל אתם צריכים להוביל, מרדכי, את מי צריך לשפות, לפי אילו קריטריונים, וצודקים פה חלק מהאנשים.
מירי רגב: זה שהוא באשכול 9, אז מה לעשות, גם שם קרסו עצים וגם שם חלק מהחשמל לא עובד, וגם שם היו אנשים מנותקים.
מירי רגב: זה לא אזרחים סוג ב'.
מירי רגב: צריך לראות איך אתם מנהלים את הסל הזה של התקציב בצורה נכונה.
מירי רגב: אני סומכת עליכם – אתם תובילו את זה.
מירי רגב: אתם תעדכנו אותנו כיצד אתם פועלים מול האוצר.
מירי רגב: צריך לראות איך משפים את האזרח.
מירי רגב: באופן עקרוני, דן רונן, אתה צריך להוביל את זה.
מירי רגב: אתה פיקוד העורף, אתה הגנת העורף, קיבלת אחריות, אבל לפחות תגיד משהו בעניין הזה.
מירי רגב: עכשיו אל תגיד, אבל אתה צריך להוביל את המהלך.
מירי רגב: אם אתה אחראי על העורף, ופיקוד העורף תחתיך, תוביל אתה את המהלך - איך משפים את האזרחים.
מירי רגב: אז נא לרשום לך את זה, ולהציג את זה בדיון שיהיה כאן.
מירי רגב: כל נושא הגנרטורים, הגנת העורף, תביאו לנו עמדה.
מירי רגב: אני חושבת שמה שאמר פה מסיקה ואחרים, הוא צודק.
מירי רגב: לא יכול להיות שהגנרטורים מרוכזים כולם בירושלים, ובזמן אמת אי-אפשר להוביל אותם לאף מקום.
ניר ברקת: הם לא בירושלים.
מירי רגב: תפזרו אותם במקומות שבהם תהיה בעיה.
מירי רגב: כמו שאמר פה ראש מועצת בית ג'אן, צריך לפזר אותם כך שהם יהיו מיידיים לכל אזור שצריך אותם.
פניה קירשנבאום: תתייעצו עם בני – הוא יודע איך עושים את זה.
מירי רגב: עבירות - ראש עיריית צפת, אתה צודק.
מירי רגב: סוגיית העבירות, גם בה צריך לטפל.
מירי רגב: אם אתה רוצה שהמשטרה תטפל בזה – אין בעיה, אבל קחו אחריות לפחות בלבוא ולהציג את הנושאים העיקריים של שיפוי אזרח, של גנרטורים ושל עבירות.
מירי רגב: תחבורה ציבורית, מספר אוטובוסים של אגד צריכים להיות עם שרשראות, כדי שיוכלו לתת מענה.
מירי רגב: היערכות מוקדמת לפיזור מלח.
מירי רגב: לא יודעת איך אפשר, זה המשטרה.
מירי רגב: דוד צור, זה יעבור בפרוטוקול לדוד צור.
מירי רגב: גם כל סוגיית הגיזום.
מירי רגב: אני לא רוצה לראות את כל העצים שלנו הולכים לאיבוד.
מירי רגב: צריך לראות איפה גוזמים, באילו מקומות אסטרטגיים, שחברת החשמל והתשתיות - דב חנין בצוות הזה, שיבוא ויציע.
פניה קירשנבאום: אולי שישתפו את קק"ל.
מירי רגב: נקבע דיון עם השר גלעד ארדן על היערכות לרעידות אדמה, לפני שהכיסאות של כל הבכירים ירעדו, כשתהיה רעידת האדמה הבאה.
מירי רגב: מבקר המדינה, אני לא יודעת מתי הוא אמור להגיש את הדוח שלו, אבל יגיש את הדוח שלו בעניין הסופה.
מירי רגב: ראש הממשלה מינה גם את המל"ל.
מירי רגב: אנחנו בפברואר, נציג הצגה ראשונה של ועדת הפנים, משותפת עם ועדת היערכות העורף, הצגה ראשונה של הצוותים, ולאחר מכן נראה איך אנחנו מתקדמים עם הסוגיות האלה.
מירי רגב: מה שהכי חשוב עכשיו לראשי הערים והמועצות זה השיפוי, כיצד הם יכולים להמשיך הלאה, וכל אחד, לפי הערכת המצב שלו, כיצד הוא נערך חלילה לאירוע הבא.
מירי רגב: על סדר-היום: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון - איסור קבלת תמורה בעד עריכת נישואין), התשע"ג-2013, הצעת חוק של שולי מועלם ומרדכי יוגב.
מירי רגב: באופן עקרוני אני חושבת שהחוק הזה הוא חוק טוב, חוק נכון.
מירי רגב: ברגע שרבנים מקבלים משכורת מהמדינה, הם לא צריכים לקבל שכר בנוסף לזה.
מירי רגב: הם צריכים להסתפק בשכר שהם מקבלים.
מירי רגב: לעתים השכר הוא שכר מאוד גבוה על עריכת נישואין.
מירי רגב: אני חושבת שזאת הצעת חוק טובה.
מירי רגב: אני בהחלט מתכוונת לקדם את הצעת החוק הזאת, כי אני חושבת שהגיע הזמן גם ברפורמה שאתם מביאים, לעשות את התיקון בסוגייה הזאת.
מירי רגב: עם כל הכבוד, רבנים של מועצות דתיות - בעיר ובמועצות אזוריות – לא משנה איפה הם נמצאים, שהם עובדי מדינה, ומקבלי שכר מדינה, וכל זוג שמתחתן, נרשם ברבנות ומשלם 700 שקלים כאגרה לרבנות, זה מספיק.
מירי רגב: עם האגרה ועם המשכורת שיממנו את השכר של אותו רב.
מירי רגב: הרי באתם לפה לשכנע אותי, למה אסור לצמצם את הרבנים, כי הרבנים הולכים ורצים ועורכים נישואים ממושב למושב, מעיר לעיר, משכונה לשכונה, אז שזה יתבצע במחיר שהם מקבלים את השכר.
מירי רגב: יש כאלה שגובים 2,000, 3,000 שקל לעריכת נישואין.
מירי רגב: זה הממוצע מינוס.
מירי רגב: חלקם אומרים: תן כמה שאתה יכול.
מירי רגב: ואתה אומר: כמה אני יכול?
מירי רגב: ולוחשים באוזן לאבא של הכלה או לאבא של החתן כמה צריך, ושמים אחר כך את המחיר שהוא רוצה לקבל.
מירי רגב: אני מבקשת שתציגי את ההצעה, שולי, ולאחר מכן נתייחס להיבטים שלנו.
שולי מועלם-רפאלי: החוק מדבר על הרצון שבמדינת ישראל, שהיא מדינה יהודית, שירותי הדת הבסיסיים במדינה יינתנו בחינם לכל דורש.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שאנחנו נותנים שירותי קבורה בסיסיים בחינם, כמו שבאים לטבול במקווה במחיר שהוא קבוע, כך גם עריכת חופות, שזה חלק שהוא לא קטן ולא שולי אלא הוא בלבת תפקידו של רב – רב עיר או רב שכונה או רב קהילה, חלק מלבת התפקיד של רבני הרשויות זה לערוך את החופות האלה.
שולי מועלם-רפאלי: לאורך כל ההיסטוריה היהודית רבנים ערכו חופות.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מאוד מדברים בחוק הזה על רבנים שמשמשים כרבנים שמקבלים שכר ממדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אין לי עניין למנוע מראשי הישיבות שנוסעים לחתן תלמידים שלהם בכל רחבי כל הארץ או מרב כזה או אחר, שיש הרבה אנשים שרוצים שהוא יחתן אותם, יקיים בשבילם את הערב המרגש הזה של חופה וקידושין- - -
מירי רגב: הם לא לוקחים כסף על זה, ראשי ישיבות?
שולי מועלם-רפאלי: ראשי ישיבות יכולים לקחת או לא.
מירי רגב: זה יהפוך להיות מונופול רק של ראשי ישיבות.
שולי מועלם-רפאלי: רוב הזוגות בישראל באים למועצה הדתית ומקבלים ממנה רב.
שולי מועלם-רפאלי: רוב הזוגות בישראל עדיין אין להם ראש ישיבה.
שולי מועלם-רפאלי: הלוואי שנגיע גם למקום הזה.
שולי מועלם-רפאלי: רוב הזוגות במדינת ישראל נרשמים לנישואים במועצה, משלמים את אגרת הנישואים, ואין שום מקום לדרוש מהם תשלום נוסף, כשרב, שמקבל שכר ממדינת ישראל, בא ועורך להם את החופה.
שולי מועלם-רפאלי: כפי שהרב אלי הציג את זה במליאה, הוא תמך בחוק הזה.
שולי מועלם-רפאלי: אין מבחינתנו מקום – אנחנו קיימנו, אמרתי את זה גם לחברת הכנסת רגב – קיימנו גם דיון אצל שי ניצן, כשהיה משנה ליועץ המשפטי לממשלה, דיון משותף עם משרדי האוצר המשרד לשירותי דת ומשרד המשפטים.
שולי מועלם-רפאלי: קיימנו המשך קשר גם עם המשרדים השונים וגם עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: הבאנו נוסח שהוא בעצם סיכום של התהליך הזה שנעשה.
שולי מועלם-רפאלי: בעצם הוא מתייחס לזה- - -
מירי רגב: זה לא מה שהיועץ המשפטי של הוועדה עדכן אותי.
שולי מועלם-רפאלי: בהצעת החוק אנחנו בעצם אוסרים קבלת תמורה או טובת הנאה אחרת עבור עריכת חופה.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מגדירים את התפקידים של הרבנים, שכוללים עריכת חופה וקידושין, ואנחנו מדברים על זה שרב, שאחד מבני הזוג שנישא, גר תחת תחום אחריותו, או החופה מתבצעת תחת תחום אחריותו, לא יקבל סכום נוסף מעבר לשכר שהוא מקבל ממדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אני שמחה מאוד שבמדינת ישראל יש שירותי דת ממלכתיים שאמורים לתת את השירות הזה לכל מי שדורש אותו.
שולי מועלם-רפאלי: יש סעיף נוסף שהוספנו על נגישות המידע הזה, של לפרסם את זה בכל מיני שפות, אבל הדבר המרכזי מדבר על הרצון שלנו למנוע קבלת תמורה או טובת הנאה אחרת.
שולי מועלם-רפאלי: ההסדרה של זה – הצענו את זה פה או בחקיקה ראשית; העלינו אפשרות נוספת, שעלתה גם מהייעוץ המשפטי של הוועדה, שזה ייעשה בחוזר מנכ"ל של המשרד לשירותי דת.
שולי מועלם-רפאלי: כרגע בהצעה שמובאת כאן זה בתוך החוק.
מירי רגב: אבקש התייחסות של תומר ואחר כך התייחסות של הגורמים הרלוונטיים – גם לנושא של חשבונית, האם הרבנים מגישים חשבונית על השכר שהם מקבלים, ודבר שני, אם יש אכיפה על זה, ואיך לא נגרום למצב שראשי ישיבות ההסדר, או אחרים שיעשו את החופות, או רבני צוהר ואחרים, יהיה בלעדיות על העניין ומונופול, הם יקבלו את השכר שהרבנים שמקבלים שכר מהמדינה, ואנחנו יודעים איזה שכר הם מקבלים – צריך לראות איך עושים פה את האיזונים הנכונים, לא לתת את המונופול לעריכת חופות רק בידי ראשי הישיבות ורבני צוהר.
שולי מועלם-רפאלי: גם רבני צוהר וגם ראשי ישיבות ציוניות לא מקבלים שכר עבור עריכת חופות.
מירי רגב: שיהיה כתוב.
<חזקיהו סאמין: שלום, אני מנהל מחלקת הנישואין והרבנים במשרד לשירותי דת.
<חזקיהו סאמין: בנושא ראשי ישיבות ורבנים פרטיים, אין בעיה, שאדם – יש לו אפשרות ללכת למועצה דתית, לקבל רב עורך חופה וקידושין בחינם עבור האגרה שהוא שילם, 700 שקל.
<חזקיהו סאמין: אם הוא רוצה להביא מישהו משלו, מה אכפת לנו?
שולי מועלם-רפאלי: לכן אמרתי שאין לי בעיה עם זה.
<חזקיהו סאמין: מה אכפת לנו שאדם רוצה ראש ישיבה או רב של צוהר, ורוצה לשלם לו, והוא לא רב שמקבל שכר מהמדינה?
מירי רגב: אגיד לך – הרב, לך תדע כמה הוא יהיה עסוק באותה שנה, הרב שאמור לערוך את החופה בחינם, ואז תמיד יהיו לו משימות, ואז אתם תגידו לו: הוא עסוק, וזו רשימת הרבנים שאתם יכולים ללכת אליה.
<חזקיהו סאמין: כל אדם שנרשם לנישואין יקבל רשימת רבנים, שהם אמורים לתת לו את זה בחינם, מאותם רבני שכונה או רבנים של המועצה הדתית, שהמועצה הדתית חייבת לתת את זה.
<חזקיהו סאמין: אדם שמעוניין להביא מישהו משלו, והוא חזן גדול או משהו כזה והוא רוצה לשלם לו – למה אנחנו צריכים להתערב בזה?
<חזקיהו סאמין: אני חושב שזו כוונת המציעה.
מירי רגב: תומר.
<תומר רוזנר: תודה, גברתי היושבת-ראש, כפי שאמרה חברת הכנסת מועלם, ניסינו להשלים מספר פערים שהיו בהצעה המקורית כדי לקדם ביתר יעילות את המטרה שעומדת ביסוד ההצעה.
<תומר רוזנר: קודם כל, לגבי המצב המשפטי הקיים, רבני עיר, שהם בדרך כלל שניים או אחד, כבר היום אסור להם לקחת תמורה כלשהי עבור עריכת נישואין.
<תומר רוזנר: הדבר הזה מוסדר בתקנות מכוח חוק שירותי הדת.
<תומר רוזנר: לגבי רבני שכונות ורבנים המכונים המשרתים בקודש במועצות האזוריות ובישובים, ההסדר מוסדר בחוזר מנכ"ל ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, ששם יש הסדרים שמתירים בנסיבות מסוימות גביית תשלום עבור השירות הזה.