GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תמיר שניידרמן: ביקשנו לדחות את הפגישה כדי לעשות את העבודה.
<תמיר שניידרמן: זו עבודה מסודרת.
<תמיר שניידרמן: הערה לפרוטוקול: עוד לא נגמר מצב החירום בחברת חשמל, וכבר כולם עשו ישיבות ודיונים – משרד הבט"פ, המשרד להגנת העורף.
<תמיר שניידרמן: אני לא בא אליכם בטענות – כולם ביקשו תחקירים ולקחים ביום שלישי בבוקר, והם עוד היו במצב חירום.
<תמיר שניידרמן: באמת הכוונה, לבצע לתהליך מוסדר.
<תמיר שניידרמן: כאמור יש לנו מחר פגישה אצל מנכ"ל חברת חשמל יחד עם ד"ר יהודה ניב, ראש מינהל החשמל, הצוות שלי אצל אלי.
<תמיר שניידרמן: אנחנו נשמע ונשמיע, ונגיש את זה לשר ולמנכ"לית.
<תמיר שניידרמן: הערה אחרונה.
<תמיר שניידרמן: אני והצוות שלי היינו מיום ששי בבוקר עד יום שלישי במרכז ניהול המערכת של חברת חשמל, כל תקופת הסופה, בכל הערכות המצב.
<תמיר שניידרמן: השר כל יום היה נוכח, כל יום ביצע הערכת מצב עם יושב-ראש חברת חשמל, עם מנכ"ל חברת חשמל, עם הנהלת חברת חשמל.
<תמיר שניידרמן: אמרתי את זה גם לאלי גליקמן - היה לי כבוד להיות שם וללמוד, כי זה היה ניהול חירום אמתי לחברת תשתית בפריסה ארצית, ויש הרבה מה ללמוד מחברת חשמל.
<תמיר שניידרמן: תודה רבה.
דב חנין: שתי שאלות: אחת, אתה סמנכ"ל חירום.
דב חנין: יש בתוך משרד התיאום אגף או מטה, או זה תפקיד אישי שלך?
<תמיר שניידרמן: לא.
<תמיר שניידרמן: יש לי יחידה שלמה.
<תמיר שניידרמן: המשרד – זו השקפת השר והמנכ"לית – גם תקנים, גם תקציבים וגם קשב.
רינה פרנקל: כמה תקנים באגף?
<תמיר שניידרמן: אנחנו שבעה עובדי מדינה.
<תמיר שניידרמן: יש לנו עוד מיקור חוץ.
<תמיר שניידרמן: לנושא החירום בנוסף אליי יש שני מנהלי תחומים, שני סגני אלופים, שיצאו לפנסיה וגייסנו אותם.
<תמיר שניידרמן: שניהם באו מפיקוד העורף, אחד היה סגן מפקד מחוז ירושלים, שמכירים היטב את ירושלים.
<תמיר שניידרמן: יש לי עוד מנהל תחום שמתעסק עם כל התשתיות הפרטיות, כי יש הפרטה מאוד גדולה של תשתיות.
<תמיר שניידרמן: גם על זה כדאי שנדבר בתוך התהליך - תחנות כוח פרטיות, שאם אנחנו כמדינה לא נדאג שהם יהיו ערוכים לחירום, אנחנו נמצא את עצמנו בבעיה בסוף.
<תמיר שניידרמן: יש הבדל, כשמנכ"ל חברת חשמל נותן הנחיה מלמעלה, ועד אחרון העובדים ההנחיה יורדת, לבין זה שיהיו לך 40-30 אחוז תחנות כוח פרטיות, שלכל אחד יש ההנהלה שלו, והם רואים את זה בהיבט של רווחיות.
<תמיר שניידרמן: כבר אמרו לי שאם אדרוש דרישות שלא היו בסגירה הפיננסית, ילכו אתי לבית משפט, כי אני דורש דברים שאסור לדרוש – למשל, בהיבט של דלק חליפי בשעת חירום.
<תמיר שניידרמן: אז יש לי יחידה ויש לי תקציבים ותקנים ותפישת הפעלה ונוהל הפעלה, ויש לנו חדרי מצב וטלפונים לווייניים וטלפונים מסווגים וחפ"ק רכוב.
<תמיר שניידרמן: כל הדברים הללו נעשו אחורה; זה לא שהתחלנו להתארגן עכשיו.
<תמיר שניידרמן: ברגע זה יש – וזה עוד סיבה שביקשנו לדחות – תרגיל טלפונים לווייניים שהמשרד ארגן ומוביל מול גורמי המשרד שמצוידים בטלפון לווייני מול משרדי הממשלה האחרים כמו המשרד להגנת העורף, משרד הבט"פ ומול התשתיות הייעודיות.
<תמיר שניידרמן: ברשויות יעשו תרגיל פנימי אצלם.
<תמיר שניידרמן: תרגיל כזה היה לי חודש לפני הסופה בחברת חשמל, שעשו תרגיל מוכנות לחורף, שכלל גם אירוע סייבר וגם אירוע טרור וגם מוכנות לחורף.
<תמיר שניידרמן: חלק מהתרגיל כלל גם תרגיל טלפונים לווייניים.
דב חנין: עוד שאלה: מה לוחות הזמנים של התהליך הפנימי שלכם?
<תמיר שניידרמן: 15 בחודש הגופים צריכים להגיש את החומרים.
<תמיר שניידרמן: אני מעריך שתוך שבועיים נרכז את כל התשובות מכל הרשויות הייעודיות וגופי התשתית.
<תמיר שניידרמן: עד סוף החודש נגיש את זה לשר ולמנכ"ל.
<תמיר שניידרמן: קצר מאוד.
דב חנין: כלומר בשבוע הראשון של פברואר תוכלו לבוא לכנסת עם מסמך?
<תמיר שניידרמן: בין 10 ל-15 בפברואר, הייתי מבקש.
דב חנין: אי-אפשר יהיה לעמוד בלוח הזמנים שנקבע בכנסת.
דב חנין: בסביבות 10 בפברואר נרצה לקיים ישיבה נוספת, ולקבל את ממצאי משרד התיאום.
אורי מקלב: שאלת הבהרה: האם כל נושא התקשורת גם נמצא במערך החירום?
אורי מקלב: הם גם לא נמצאים פה.
אורי מקלב: זה קריטי מאוד.
אורי מקלב: הנושא של תקשורת הטלפונים היה קריטי בשלבים מסוימים בסופה.
אורי מקלב: היו נפילות של חברות סלולר.
אורי מקלב: כיום נפילה של סלולר בגלל סיבות כאלה ואחרות משתקת את מערך החירום.
אורי מקלב: לפעמים זו מערכת התקשורת היחידה שיש לאנשים.
אורי מקלב: אפשר להשיג אנשים לפעמים רק על-ידי מערכת כזו.
אורי מקלב: היום זה כמעט הלב של העניין, התקשורת.
אורי מקלב: אם זה לא נמצא במערכת החירום, ואנו לא יודעים את הבעיות שיש, ולא נלמד אותן, זה חסר מהעניין.
דב חנין: מר שניידרמן, אני מודה לך על הסקירה שנתת על תהליך העבודה שיש אצלכם.
דב חנין: גברתי מזכירת הוועדה, יש סוגייה אחת שכבר הוצפה לנו, שהיא מורכבת ביותר, ושיכול להיות שהיא אפילו חורגת מהיכולות של משרד התשתיות לבדו לתת פתרון, וזו הסוגייה של איך ייראה משק החשמל בעקבות ההפרטה והשאלות שתתעורננה בעקבות העובדה שנכנסות לחברות פרטיות, שנכנסו לפי מתווה מסוים, והמדינה אומרת להם: אתם נכנסתם לפי מתווה מסוים, אבל אנחנו רוצים להיערך למצבי חירום.
דב חנין: אני אומר כוועדה של הכנסת – על דעת חבריי, אני מקווה: אנחנו חייבים להגדיר לעצמנו נקודת מוצא מאוד ברורה.
דב חנין: אם אנחנו רוצים להתייחס ברצינות למצב חירום, אנחנו צריכים להחליט שמצב חירום הוא משהו שדוחה הצדה שיקולי שגרה.
דב חנין: אם נגיד: לא, אי-אפשר, כי יש שיקולים פיננסיים, כי יש סגירה פיננסית וסיכומים כאלה ואחרים, אנחנו מראש מחליטים שלא נתמודד עם מצב החירום.
דב חנין: מצב חירום זה מצב שבו חיי בני אדם יכולים להיות בסכנה, בריאות של בני אדם יכולה להיות בסכנה, ולכן במצב כזה אנחנו בהחלט ניתן למשרד התשתיות, האנרגיה והמים, או בשמו המקוצר, משרד התיאום, את הגיבוי שלנו לכל דרישה שתבוא לחברות הפרטיות, ותגיד להם שבמצבי חירום תצטרך להיות היערכות חירום.
דב חנין: צריכות להיות תשובות למצבי חירום גם לחברות פרטיות, גם אם הן נכנסו מתוך מחשבה שהכול יפה ו-וורוד, ושום סופת שלגים לא תתרחש במדינת ישראל.
דב חנין: זו אמירה שאני מאוד שמח שהצפת את הנושא, כי חשוב לנו להבהיר את גישתנו כוועדה של הכנסת, ואתם גם יכולים להעביר אותה במסגרת הדיונים הפנימיים של המשרד.
דב חנין: יהיו לכם מצדנו תמיכה וכל גיבוי אפשרי, כולל תיקונים בחקיקה, אם יהיה צורך, כדי להבטיח שכל המערכות, כולל מערכות של חברות פרטיות שנכנסות עכשיו לתחום, מסוגלות לתת את המענה הדרוש בזמן חירום, גם אם זה יעלה להן יותר כסף.
דב חנין: המשרד להגנת הסביבה.
דב חנין: אני רק רוצה להקדים ולומר שאני מודה לכם על המסמך המקיף שאתם כבר העברתם לידינו, שהוא ראשוני, אבל בהחלט ממפה את הסוגיות.
דב חנין: תודה על ההתגייסות המהירה והתחלת העבודה.
<גלעד בן ארי: תודה.
<גלעד בן ארי: אגף חירום הוקם כחלק מלקחי המדינה ממלחמת לבנון השנייה, הוקם לפני שנה וארבעה חודשים.
<גלעד בן ארי: המשרד נערך כחלק מההתוויה של המשרד להגנת העורף, שבונה את המסגרת הכללית להיערכות.
<גלעד בן ארי: ההיערכות שלנו עד כה היתה בהתאם להנחיות האלה, למצבי חירום, שזה מלחמה, רעידת אדמה ופנדמיה.
<גלעד בן ארי: במסגרת ההיערכות הזו אנחנו עובדים על-פי התרחיש הלאומי, על בניית המענה ורמות השירות הנדרשות.
<גלעד בן ארי: אנחנו בעיצומו של המהלך.
<גלעד בן ארי: אנחנו מתקדמים בו.
<גלעד בן ארי: אני מקווה שעד סוף 2014 נוכל להיות כבר עם רמות שירות ומענה מוכנות.
<גלעד בן ארי: מבחינת תשתיות פיזיות, אנו בונים עכשיו חדר מצב ארצי במטה בירושלים.
<גלעד בן ארי: יש לנו חדרי מצב בכל מחוזות המשרד, אנו משלימים את ההיערכות בהיבטים של סינון אב"כ, טלפוניה לוויינית – עכשיו רכשנו גל ראשון של מכשירים, ואנו מתרגלים עם משרד תיאום, יש לנו מערכות קשר שאנחנו מתחברים למערכת הרדיו הארצית, אני מקווה שבתחילת שנה זו נעשה את הרכישה.
<גלעד בן ארי: מבחינת תרגול, אנו מתרגלים את המשרד בתרגילים לאומיים – נקודת מפנה וכל תרגיל לאומי אחר שיש.
<גלעד בן ארי: נקודה שאני חושב שכדאי לתשומת לבכם, להוסיף את הרשויות המקומיות.
דב חנין: יש צוות מיוחד בכנסת שעובד מול השלטון המקומי, למרות שיהיה נציג של השלטון המקומי גם בצוות הזה.
<גלעד בן ארי: כדאי שיהיה.
<גלעד בן ארי: העבודה שלנו היא מול הרשויות המקומיות.
<גלעד בן ארי: בעצם כתבנו הנחיות לרשויות המקומיות, איך להיערך לחירום.
<גלעד בן ארי: הפצנו את זה.
<גלעד בן ארי: עשינו ימי עיון לכל הרשויות המקומיות.
<גלעד בן ארי: העניין הוא בהטמעה.
<גלעד בן ארי: זה יכול להיות קובץ שיושב על מדף, אבל אם לא עובדים רשות-רשות, ובונים את התוכנית, איך להיערך בכל ההיבטים – יש כשמונה היבטים שאנו עוסקים בהם, החל מפינוי פסולת אחרי רעידת אדמה, כולל ההיערכות שלפני עושה את ההבדל - רעש, קרינה, חומרים מסוכנים, זיהום קרקעות, ים וחופים וכדומה.
<גלעד בן ארי: הנקודה המרכזית היא ההטמעה ברשויות המקומיות.
רינה פרנקל: אתם בודקים איך הם מבצעים כל מה שכתבתם?
<גלעד בן ארי: חלקית.
רינה פרנקל: אין לכם משאבים לבדוק את זה יותר לעומק?
<גלעד בן ארי: חסרים משאבים לבדיקה לעומק.
רינה פרנקל: אם אתם מביאים הוראות לשטח, ובשטח לא מבצעים אותן, מה עשיתם בזה?
דב חנין: יש פה שתי שאלות – אחת, העלתה אותו חברת הכנסת פרנקל – אם אין לכם היום משאבים כדי לבצע בקרה שוטפת על מה שהרשויות המקומיות עושות או לא עושות, למעשה, ייתכן שאתם מייצרים תורה טובה של פעולה, אבל השלטון המקומי לא תמיד מבצע אותה, ואז אנחנו נמצאים בבעיה מאוד גדולה.
דב חנין: זו בעיה אחת.
דב חנין: בעיה שנייה, אנחנו פה נפגשנו לקראת הדיונים האלה עם ראשי רשויות, נציגי השלטון המקומי.
דב חנין: נתקלנו בתמונה מאוד בעייתית.
דב חנין: מדינת ישראל, כך אומרים לנו ראשי הרשויות, לא יודעת להגדיר מצב חירום שאינו מלחמה.
דב חנין: אם יש מלחמה, יש אזעקה – נכנסים לפעולה הגורמים, הצבא, משרד הביטחון, פיקוד העורף, המשרד להגנת העורף וכדומה, ויש תורת הפעלה, שגם אותה צריך לבדוק, אם היא בסדר.
דב חנין: אבל אם זה לא מלחמה, המדינה לא יודעת להגדיר את המצב שבו אנחנו במצב חירום לאומי, ואז הרשות המקומית אמורה לתת תשובות לבעיות שהיא בכלל לא מסוגלת לתת אותן.
דב חנין: אין לה לא הידע המקצועי, לא הכלים, לא המשאבים, לא התקציב, לא הראייה הרוחבית.
דב חנין: ואז אנחנו מגיעים למצב – אני אומר את הדברים מפי ראשי הרשויות; ישב פה ראש עיריית ירושלים.
דב חנין: עיריית ירושלים היא עירייה גדולה עם הרבה משאבים ויכולות.
דב חנין: לעומת זאת, עירייה שנמצאת בפריפריה, או בפריפריה החברתית, אין לה כסף, אין לה משאבים, אין לה מנגנון – היא נשארת בחוץ, כי עיריית ירושלים או עיריית תל-אביב-יפו יודעת להפעיל מנגנונים וכוחות, ועיריות אחרות - לא.
דב חנין: לכן אחד הלקחים שלנו כבר בשלב המקדמי הוא הצורך להגדיר.
דב חנין: פה נצטרך שכל משרד יידע להגדיר את זה מהזווית שלו, מהזווית של הנושאים שהוא מטפל בהם.
דב חנין: המשרד להגנת הסביבה ידע להציף מהזווית הסביבתית, המשרד של התיאום יידע להציף את זה מזוויות של אנרגיה, מים ותשתיות אחרות.
דב חנין: מהם המצבים שבהם המדינה מגדירה מצב חירום לאומי, ואיך המדינה נכנסת לתמונה במצב הזה?
דב חנין: ואז היא גם עוקפת את השלטון המקומי, ובאופן ישיר מבצעת דברים שונים.
<גלעד בן ארי: זה גם רשום בנייר העמדה - בגלל שלא הוכרז מצב חירום הופעלו בצורה מעט מאולתרת מרכזי שליטה ארציים.
<גלעד בן ארי: היינו מנותקים מההפעלה הזאת.
<גלעד בן ארי: אני מניח שאם המצב היה נמשך קצת יותר, היינו מתחברים לזה.
<גלעד בן ארי: זה לקח שהעלינו אותו גם ברמה של הממשלה עצמה.
<גלעד בן ארי: המשרד עצמו מפעיל מערך תגובה לאירועי סביבה 24 שעות ביממה.
<גלעד בן ארי: המשכנו להפעיל אותו גם בסופה.
<גלעד בן ארי: פה אנחנו יכולים לתת סיוע ישיר לרשויות, כשהן צריכות, במגבלת שאנחנו מסוגלים לתת.
<גלעד בן ארי: מעבר לזה אתה צודק - חסרים לרשויות המקומיות המשאבים.
<גלעד בן ארי: חייבים להכריז על מצב חירום כמה שיותר מהר כמצב חירום כדי לפתוח את הברזים הנכונים ולהפעיל את הפק"לים הנכונים, אחרת כשמאלתרים, יש פספוסים בחיבורים.
דב חנין: אבקש מכם בהמשך לדיון הזה, להעביר אלינו שני מסמכים: אחד, מהם הצרכים של המשרד להגנת הסביבה לא בחירום; בשוטף, כדי לוודא שאתם בשגרה מסוגלים לפקח באופן שנראה לכם סביר אחר השלטון המקומי והרשויות האחרות.
<רותם ארנרייך: למשרד להגנת הסביבה אין הסמכות המחייבת לגבי הרשויות המקומיות.
אורי מקלב: השאלה, אם זה לא הזמן עכשיו ליצור סמכות בחקיקה או בכל מה שדרוש לכך, כדי שתוכלו לפקח.
אורי מקלב: הנחיות שאתם נותנים לרשות המקומית בלי שאתם יכולים לפקח – אולי זה העת, יש לכם המצע כדי לקדם חקיקה, אם אתם מעוניינים.
אורי מקלב: נראה לי שאתם לא כל כך מעוניינים.
<גלעד בן ארי: מעוניינים מאוד, אבל זה לא ברמה הספציפית של המשרד שלנו.
<גלעד בן ארי: ברמה הארצית מי שמרכז גם את ההנחיות שלנו זה המשרד להגנת העורף.
אורי מקלב: יכולים להיות כשלים בנושא הגנת הסביבה, דברים שיכולים להיפגע ויכולים להתפזר .
אורי מקלב: אנחנו במערכת ההגנה של שעת חירום יכולים לעצור את זה.
אורי מקלב: יש דברים, שמענו עכשיו על סחף של זיהום גדול שקרה בעקבות גשמים, שלא היינו רגילים.
אורי מקלב: יכול להיות שאם היתה תוכנית עבודה, והיתה סמכות בעניין, היינו גורמים לכך שהייתם יכולים לאכוף, ואז לא היו קורים דברים שבשעת חירום אנחנו חושבים שזה לא נורא.
אורי מקלב: הפעלת מערכת חירום שלמה היא באמת יקרה, אבל דווקא במדינת ישראל באיומים שיש לה, לא רק באירועי מזג אוויר, אולי מתקפת טילים מצומצמת, שיכולה לגרום לכך שצריך להפעיל מערכת חירום במקום מסוים ולא בכל היקפו, והפוך – אולי זה חלק מהמסקנות, להקים מזה עוד מערכת חירום שנותנת מענה יותר קטן, פחות משאבים.
רינה פרנקל: כל מערכת מים וביוב, למשל, אם טיפלו בזה בזמן וכמו שצריך, בזמן החירום אין - זה לא קורה.
רינה פרנקל: אם היה גיזום עצים לא היו קורים הרבה דברים שקרו לחברת חשמל.
רינה פרנקל: אם כל הדברים הללו יהיו מטופלים בזמן וכמו שצריך, בזמן אמת ולא רק בזמן חירום, אנחנו נגיע למצב הרבה יותר טוב ממה שהגענו.
<גלעד בן ארי: אתם צודקים.
<גלעד בן ארי: כדי לחדד – אנחנו, כמו כל המשרדים, מעבירים את ההנחיות שלנו למשרד להגנת העורף, והוא מוציא את זה לרשויות המקומיות.
<גלעד בן ארי: באמת חסר החיבור כהנחיה מחייבת.
<גלעד בן ארי: אנחנו מעבירים את זה ברמת המלצות וסטנדרט, אבל זה לא משהו שאפשר לאכוף אותו.
<גלעד בן ארי: זה נכון לכולם.
דב חנין: קודם כל, תודה על דבריך.
דב חנין: כבר מהדברים הללו אנחנו יכולים ללמוד כמה דברים: ראשית, אני ביקשתי מכם רשימת צרכים שלכם, מבחינת לוגיסטיקה – תקנים, כוח אדם – מה חסר כדי שתוכלו לדעת שאתם מבצעים את תפקידכם מבחינת הלוגיסטיקה של המערכת.
דב חנין: בהמשך לדבריה של רותם, אנחנו בהחלט מוכנים להידרש גם לשאלה של סמכויות.
דב חנין: אנחנו מעוניינים, שאם יש הנחיות בנושאים חשובים, שהן תהיינה מחייבות – מה חסר בתחום הזה.
דב חנין: אז אם יש צורך בתיקוני חקיקה כדי שההנחיות שלכם תהיינה מחייבות, מצוין.
דב חנין: אנחנו בהחלט מוכנים לבחון את זה.
דב חנין: אם יש צורך בשיפור התיאום בין המשרד שלכם לבין המשרד להגנת העורף, משרד התיאום, במשרדים אחרים שהם רלוונטיים, אם יש משהו שהכנסת יכולה לסייע בו – נשמח לעשות גם את זה.
<גלעד בן ארי: זה נכון מאוד.
<גלעד בן ארי: הבעיה של הרשויות המקומיות – אתם מכירים את זה:
<גלעד בן ארי: אנחנו חושבים שאנחנו יודעים מה צריך, ונכתוב את זה בהנחיות, אבל בסוף זה מגיע לתקציבים, וכשהם לא יוכלו לרכוש את הדברים הללו, ורן יכול לתאר טוב ממני מה קורה בתלמ"ת של התוכנית להיערכות לזיהום ים.
דב חנין: אנחנו ערים לזה שמדובר פה בתקציבים.
דב חנין: בסופו של דבר חשוב שתציפו את תמונת הצרכים מהזויות שלכם בצורה ברורה.
דב חנין: בסוף זה מגיע לכנסת – תקציבים, סדרי עדיפויות.
דב חנין: המדינה צריכה להחליט במה היא משקיעה.
דב חנין: אתם, מבחינתנו, אחראים לומר מה צריך כדי שהתחום הזה יהיה במצב סביר.
דב חנין: אם המדינה אחר כך תחליט שזה לא חשוב לה, זו לא בעיה שלכם, כי אתם ביקשתם.
דב חנין: חשוב שמהזווית שלכם הדברים יהיו מאוד ברורים.
דב חנין: אני רוצה להתעכב על העניין החשוב מאוד שהעלה אותו חבר הכנסת מקלב.
דב חנין: אנחנו נמצאים היום במצב מאוד בינארי: או מדינת ישראל היא במצב חירום, ואז יש לזה המון השלכות - כולל השלכות כלכליות – אנשים יכולים לא להגיע למקומות עבודה ועדיין לקבל תגמולים, זה מצב חירום קיצוני, או אנחנו בשגרה.
דב חנין: מבחינה מהותית, הבינאריות הזו אינה נכונה.
דב חנין: אנחנו צריכים להגדיר, כפי שאמר חבר הכנסת מקלב, מצבי ביניים, שהם מצבים שבהם צריך היערכות מסוימת, צריך סמכויות מסוימות, צריך אפילו ריכוז של מאמץ בידי המדינה, משרדי הממשלה, המטות המקצועיים.
דב חנין: ועדיין הם לא אומרים שכל המשק – יכול להיות מוגבל לאזורים מסוימים, יכול להיות מוגבל מבחינת היקף המשמעות שלו והתחולה שלו.
דב חנין: אתם מפקיעים סמכויות מסוימות, אבל לא הופכים את כל המדינה על פיה.
דב חנין: היום אנחנו נמצאים במצב, בגלל הבינאריות שקיימת, שהמדינה מאוד נזהרת להכריז על מצב כמצב חירום, ואז בעצם המערכות אמורות להמשיך לתפקד כאילו הן בשגרה למרות שהן לא בשגרה.
דב חנין: אנחנו חייבים להתמודד עם הבינאריות הזאת.
דב חנין: גברתי מזכירת הוועדה, נקדם בנושא הזה הצעת חוק שתנסה להגדיר את מצבי הביניים האלה.
דב חנין: אבל אנחנו צריכים את עזרתכם – אנחנו צריכים להבין מכם מה המצבים שבהם אתם חושבים שאתם צריכים סמכויות נוספות, שהן לא מגדר השגרה, והן עדיין לא צריכות להפוך את כל המשק הישראלי על פיו.
דב חנין: זו בקשתנו לקראת הדיון הבא.
רינה פרנקל: אבל אני חושבת שהסמכויות קיימות.
רינה פרנקל: המשרד מספיק סמכותי כדי להטיל סמכויות כלפי מטה, אז אם למשל מעבירים סמכות, גם יכולים לדרוש מכל רשות מקומית את הביצוע ואת העברת הביצוע.
רינה פרנקל: הם יכולים לבקש כל פעם דיווח – מה נעשה ומה לא נעשה.
דב חנין: בשגרה זה מצוין, אבל יושב פה ראש עיריית ירושלים, ואומר: קרתה סופה, הכול התמוטט, ומי אמור לטפל בזה?
דב חנין: מצד אחד, מדינת ישראל לא רוצה להכריז על זה כמצב חירום, כי יש לזה השלכות מאוד גדולות מבחינה משפטית – אנשים יכולים לא להגיע לעבודה, מיליון דברים יכולים לקרות – המדינה לא רוצה את זה.
דב חנין: מצד שני, מה קורה?
דב חנין: הכול התבצע בצורה לא פורמלית.
דב חנין: מספר לנו פה שב-24:00 מרים טלפון לרמטכ"ל.
דב חנין: זה צורה של עבודה?
אורי מקלב: מבקש ממנו טובה.
דב חנין: הרמטכ"ל במקרה היה ער, אבל אם לא היה ער?
דב חנין: אם היה עסוק במשהו אחר?
דב חנין: מה היה קורה אז?
דב חנין: בקיצור, זו לא צורה מערכתית נכונה של התנהלות.
דב חנין: גם ראש עיריית צפת, אני לא בטוח שיש לו הטלפון הפרטי בבית של הרמטכ"ל.
דב חנין: לכן אנחנו צריכים לבנות פה תורה של מצבי ביניים, ולהגדיר אותה בחקיקה, ואנחנו צריכים פה את העזרה שלכם.
דב חנין: קודם כל תודה לשני משרדי הממשלה.
דב חנין: נבקש מכם עוד חומרים בהמשך הדרך, לקראת הישיבה הבאה.
דב חנין: שני משרדים, גברתי מזכירת הוועדה, לא נמצאים כאן, והם חשובים מאוד לדיון גם כן – המשרד לביטחון פנים והמשרד להגנת העורף.
דב חנין: אני מבקש לברר אתם, למה הם לא הגיעו, ולהזמין אותם לישיבות הבאות, ולהסביר להם שהם חיוניים לנו מסביב לשולחן הזה, וגם לעדכן אותם בזה שאנחנו רוצים להגיש הצעת חוק מטעם הוועדה על מצבי ביניים, מצבי חירום חלקיים, אולי נמצא לשם שם נכון יותר, ונרצה את העמדות המקצועיות שלהם – מה נכון, מה ראוי, מה חסר להם.
<תמיר שניידרמן: אירוע חירום בשגרה, אנחנו קוראים לזה.
דב חנין: מה קורה במצב אירוע חירום בשגרה – איך המדינה נערכת ומה התשובות שהיא נותנת – המשרד לביטחון פנים והמשרד להגנת העורף.
דב חנין: מים – אנחנו נקיים אתם ישיבה נפרדת.
אורי מקלב: המים והחשמל – אני חושב שחלק מאי-אספקת המים שהוי, זה בגלל החשמל.
אורי מקלב: ולא רק זה, שחברת החשמל לא יכולה להגיע למקומות האלה.
אורי מקלב: אחד קשור בשני.
אורי מקלב: לפעמים זו היתה בעיה של 300 מטר, שהרשות המקומית לא נתנה את המענה.
אורי מקלב: חברת החשמל עמדה עם כל הכלים שיש לה ולא יכלה להיכנס לכל ישוב, כי לא היה מי שיפרוץ לה את הדרך.
אורי מקלב: היא ערוכה עם הכלים בשבילה, איך היא מתפקדת ומתגברת על תקלה אבל לא כדי להגיע למקום.
אורי מקלב: זה הרשות, והיא לא עשתה את זה.
דב חנין: יש כמה נושאים שלא נספיק לעסוק בהם בישיבה הראשונה הזאת.
דב חנין: אנחנו לא נספיק בדיון הזה להתעסק בשאלות של תחבורה – אני אומר את זה בצער.
דב חנין: גם משרד התחבורה לא נמצא אתנו, ולא הזמנו אותו לישיבה הראשונית הזאת.
דב חנין: גם לא נעסוק הפעם בכל השאלה של תקלות גז ונפט, אסונות מתחום אחר.
דב חנין: זה נושא שנעסוק בו, ונשמח להתייחסות בו, מר עמיר וגם מר וירצבורגר, נשמח לניירות מפורטים שלכם בתחום הזה, אבל לא נספיק לעשות זאת בישיבה הזאת.
דב חנין: במרכז הישיבה שלנו היום נמצא תחום החשמל.
דב חנין: לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לנציגי הנהלת חברת החשמל ולנציגי ועד העובדים שנמצאים אתנו, אני רוצה להקדים ולומר גם אני כמה מילים מאוד חמות קודם כל לעובדים.
דב חנין: אני ראיתי במו עיניי עובדים של חברת החשמל.
דב חנין: איני יודע למה, ואיך זה קרה – עובדים שהפכו להיות מטרה להתקפות ואפילו השמצות בישראל, ואתה רואה עובדים שנמצאים בשטח בתנאים לא תנאים.
דב חנין: לדעתי, מסכנים גם את חייהם.
דב חנין: מטפסים על כל מיני עמודים לא במצבים של מזג אוויר רגיל.
דב חנין: אני חושב שקודם כל, לפני שאנחנו נכנסים לניתוח ודיון כלשהם, אני רוצה לנצל את ההזדמנות בשם הכנסת, להביע הרבה תודה והערכה לעובדים, למסירות, להתגייסות, לכל אנשי המקצוע בחברת החשמל שפעלו ועבדו שעות כימים.
דב חנין: אני מניח שגם אתם מנתחים את האירועים, גם אתם רואים איפה היו חולשות ואיפה היו קשיים, אבל לפני הכול חשוב לומר שהיתה פה התגייסות יוצאת דופן, מאוד מרשימה, כדי להתמודד עם מצב שמבחינת רובנו היה בלתי-צפוי.
דב חנין: אנחנו נמצאים בסך הכול בתחום החשמל במצב נוח, מסיבה פשוטה – יש לנו כתובת אחת מרכזית לדבר אתה, עדיין.
דב חנין: אולי בעתיד זה ישתנה.
דב חנין: לעומת מה שאנחנו נמצאים בתחום התחבורה, שאיבדנו קצת אפילו בעצמנו את הידיים בין כל הגורמים וחברות האוטובוסים הפרטיות שקיימות – זה יער מאוד מפותל, שנמצא בו את הדרך בסופו של דבר, אבל צריך יהיה לכנס דיון באולם הרבה יותר גדול בכנסת כדי לכנס את כל הגורמים הרלוונטיים לעניין מסביב לשולחן אחד - בתחום החשמל יש לנו גורם מרכזי אחד גדול, משמעותי.
דב חנין: מבחינה זו יש לנו יתרון בקיומה של חברת החשמל כגוף מרכזי, שיודע להסתכל במבט רוחבי על משק החשמל בישראל.
דב חנין: מהבחינה הזאת אנחנו יכולים לברך על זה שיש לנו בחברת החשמל עובדים שהם מאורגנים ובעלי אחריות ובעלי מסירות ובעלי קשר למקום עבודתם.
דב חנין: תחושה שמקום עבודתם והם זה לא שני דברים נפרדים; מקום העבודה הוא מקום הפרנסה, אבל הוא גם המקום שנותן את הכבוד ואת המעמד, ולכן אנשים מוכנים להתגייס ולעשות מעבר לספר.
דב חנין: אני חושב שמה שהעובדים עשו בזמן הסופה לא כתוב בשום ספר תקלות שאני מכיר.
דב חנין: אנשים עושו את מה שצריך.
דב חנין: מבחינה זו, אנחנו מבורכים בזה שיש לנו גם חברת החשמל וגם ועד עובדי חברת החשמל.
דב חנין: אשמח לשמוע מה ההערכות שלכם, מה הממצאים שלכם.
<אלי גליקמן: בוקר טוב.
<אלי גליקמן: אתחיל בתיאור קצר של האירועים, ולאחר מכן אעבור ללקחים.
<אלי גליקמן: למעשה, החברה נערכה מאפריל 2013 לקראת החורף - לא ידענו שיהיה אירוע כה קיצוני, אבל ההיערכות שלנו החלה בסיום החורף הקודם עם ניתוח הלקחים של החורף הקודם.
<אלי גליקמן: באופן ספציפי, החל מיום שני 9.12 נערכנו בהתאם להתרעות מזג אוויר, קיום חיתוכי מצב וקיום ישיבות מספר פעמים ביום בהתאם להתרעות כדי לדון ולרכז כוחות, כולל הפניית כוחות למקומות קדמיים דוגמת קריית ארבע או אזורים שעלולים להיות חסומים למעבר, אבל בצורה של ניסיון, כמו שהיה לנו בעבר, מאירועים שהיו בעבר, שהיו יחסית אירועי שלג קלים.
<אלי גליקמן: התחזית, שבחנו אותה מספר פעמים ביום, דיברה על כך שביום שלישי, רביעי, הלילה הזה, באותו שבוע, צפויות רוחות של 90 עד 100 קמ"ש.
<אלי גליקמן: זה דבר שמדאיג אותנו ביותר בגלל הנזקים שעלולים להיות ברוחות כאלה לכבלי החשמל.
<אלי גליקמן: מזג אוויר יחסית קשה.
<אלי גליקמן: ביום רביעי בבוקר הרוח היתה חלשה משמעותית מהצפוי, ובהערכות שלנו של יום רביעי עלה שמדברים על גל קור, אבל כנראה, זה לא יהיה בעוצמה שצפינו בתחילת השבוע.
<אלי גליקמן: לכן המשכנו בהיערכות, אבל עם תשומת לב שזה לא הולך להיות כל כך נורא.
<אלי גליקמן: האירוע התפתח בלילה בין חמישי לששי בצורה קשה.
<אלי גליקמן: אנתח את הדברים ואת הגורמים – ראשית, בתחום ייצור החשמל.
<אלי גליקמן: שברנו שיא ביקוש של כל הזמנים אי פעם בחורף מבחינת ייצור החשמל.
<אלי גליקמן: החברה עמדה באספקת כל הביקושים לחשמל לכל הצריכה לרחבי הארץ ללא בעיה.
<אלי גליקמן: יש לזכור שגם בחברה אנחנו נערכים, מהניסיון שלנו לחורף, ומסיימים שיפוצים של תחנות ייצור שאנחנו מוציאים אותן בקיץ לשיפוצים, בין הקיץ לחורף.
<אלי גליקמן: במקרה הזה הורף התחיל – מכוונים בדרך כלל לינואר, לפברואר.
<אלי גליקמן: פה הוא התחיל ב-12 בדצמבר, פחות או יותר.
<אלי גליקמן: קצת הקדים.
<אלי גליקמן: בתחום ההולכה והחלוקה, שזה מרכז העיסוק שלנו בסופה הזאת, תמונת המצב בשיאה הגיעה לכ-60 אלף לקוחות מופסקים מחשמל.
<אלי גליקמן: מבחינת ישובים מנותקים, השיא היה בשבת בבוקר – 103 ישובים מנותקים.
<אלי גליקמן: הלילה בין חמישי לששי היה קיצוני, אבל חלק מהאפקטים הגיעו כשהעצים נשאו משקל רב של שלג וקרסו.
<אלי גליקמן: חלקם גם אחרי שהסערה פסקה, אחרי תיקונים קרסו כל כבלי חשמל.
<אלי גליקמן: נתייחס לזה גם בלקחים.
<אלי גליקמן: הגענו לשיא של ישובים מנותקים, כאמור 103, שריכוז המאמץ המרכזי שלנו הוא בצפון הארץ, באזור צפת, ומועצה מקומית מרום הגליל.
אורי מקלב: כמה בתי אב זה?
<אלי גליקמן: 60 אלף זה סך הכול.
<אלי גליקמן: בסך הכול 103 ישובים מנותקים.
<אלי גליקמן: היו ישובים נוספים בצפון כמו בית ג'אן ואחרים, שלא במועצה המקומית.
<אלי גליקמן: אזור רמת הגולן.
<אלי גליקמן: באזור ירושלים והישובים שמובילים לירושלים כמו מבשרת ציון, אבו גוש, עין רפא, ישובים כאלה, וישובים נוספים באזור עוטף ירושלים, יהודה ושומרון.
דב חנין: אגב, בשטחים איך מערכת החשמל בנויה?
דב חנין: יש ההתנחלויות הישראליות שאתם מספקים חשמל, והכפרים הפלסטינים זה אתם?
<אלי גליקמן: ראשית, אנחנו מספקים לכל הישובים היהודיים את החשמל.
<אלי גליקמן: על חלק מכבלי החשמל שעוברים מסופק גם חשמל שיוצא לכפרים פלסטינים.
<אלי גליקמן: את האספקה לכפרים האלה, ברובה מספקת או הרשות הפלסטינית או החברה המזרח ירושלמית.
<אלי גליקמן: העסק הזה מתחלק לכל ישוב בפני עצמו.
דב חנין: מדובר באותה מערכת הולכה?
<אלי גליקמן: הולכה זה - - - עליון, ככל שיורדים ומתקרבים לישובים זה נקרא מערכת החלוקה במתח גבוה, ובתוך הישוב - מתח נמוך.
<אלי גליקמן: כשמתקרבים לישובים זה מתח גבוה, באזורים האלה, וככל שמתקרבים בתוך הישוב זה מתח נמוך.
<אלי גליקמן: בסך הכול היו לנו כ-150 קווי מתח גבוה.
<אלי גליקמן: מערכת ההולכה, המתח היותר גבוה, עמדה היטב בסופה.
<אלי גליקמן: מערכת המתח הגבוה – יש לזכור שמדובר בחוטים שגבוהים בדרך כלל מגובה העצים.
<אלי גליקמן: יש נקודות מסוימות שיש בעיות – למשל, מי שיצא לו לנסוע בזמן הסופה בנחל עמוד ראה עצים בני 50 ו-100 שנה שהם שבורים, עצים רציניים שבורים באמצע.
<אלי גליקמן: עשרות, מאות, אולי אלפי עצים.
<אלי גליקמן: הסערה שברה אותם.
<אלי גליקמן: זה משקל עצום של עץ כזה שנופל.
<אלי גליקמן: מתח גבוה – כ-150 קווים.
<אלי גליקמן: מתח עליון – כ-18 קווים בסך הכול.
<אלי גליקמן: תשע תחנות משנה מופסקות לסירוגין.
<אלי גליקמן: בסך הכול ריכזנו מאמץ של מעל 2,000 עובדים שעבדו בשטח בתיקון הקווים בכל הישובים וקווי המתח.
<אלי גליקמן: הבעיה העיקרית שנתקלנו בה – אני עדיין בתיאור העובדות ולא בלקחים – היא בעיית נגישות קשה ביותר, כי גם כשהיו לנו הכוחות, וגם כשריכזנו אותם, בעיקר בכבישים שמגיעים לירושלים, כביש של שלושה מסלולים, שהוא חסום – לא רק בשלג אלא במכוניות שתקועות לרוחב הכביש.
<אלי גליקמן: רחובות בתוך ירושלים, שמספיק רכב שיצא מחניה והחליק, יש לנו שיירה של חמישה-ששה רכבים, משאיות, רכבים כבדים, מנופים.
<אלי גליקמן: אנחנו תקועים לפעמים שעתים-שלוש על רכב אחד קטן, שגם העירייה וגם המשטרה לא יכולות לפנות אותו שעות, וכל הכוחות שנביא לא יכולים להגיע לאזור הבעיה.
<אלי גליקמן: זו בעיה שנתקלנו בה ימים רבים, שעות מבוזבזות, בעיקר שעות היום, שהן מצומצמות, ויש לנו צוותים, ואנחנו לא יכולים להגיע לבעיה.
<אלי גליקמן: זו בעיה קשה.
<אלי גליקמן: אני עצמי דיברתי בעיריית ירושלים על רכבי גרר.