GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: הסעיף בנוסחו הנוכחי מאפשר לקחת שטח פתוח ולהוסיף עליו שימושים לצורכי ציבור, כלומר גנים, בתי ספר, מתנ"ס או כל דבר אחר שהעיר צריכה.
<תומר רוזנר: משיקולים עניינים העירייה חושבת שזה מה שנחוץ וקל לה מאוד לזלוג לשטחים הפתוחים שאין להם אבא ואימא.
<תומר רוזנר: צריך בכל זאת להגן על הוועדה המקומית מפני עצמה לעיתים ומפני הלחצים שעלולים להיות מופעלים עליה בעניין הזה.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים שכאן יהיה ברור שצריך להגביל את הסמכות - אני חושב שהסמכות להוסיף שימושים לצורכי ציבור היא חשובה - למבני ציבור.
<תומר רוזנר: אם יש כבר בתכנית מבנה אפשר לעשות איזה שימוש ציבורי שהוועדה המקומית חושבת לנכון, לא לאפשר לקחת שטח שלא מיועד למבנה ולהפוך אותו עכשיו למבנה וכך ייפגעו השטחים הפתוחים.
<תומר רוזנר: גם כאן באותו הקשר אנחנו חושבים, כמו בפסקאות הקודמות של תעסוקה ומלונאות וכמו בפסקה של מגורים, שנכון שהוועדה תשקול להגביל את תוספת השטחים שכאן היא בלתי מוגבלת בכמות.
<תומר רוזנר: מה גודל הכמות שהוועדה חושבת לנכון זאת כמובן שאלה של מדיניות.
<תומר רוזנר: כאן ההצעה היא לעשות את זה בלתי מוגבל.
<תומר רוזנר: לגבי חניון ציבורי שמופיע בפסקה (6).
<תומר רוזנר: בהרבה מאוד ערים ומקומות היום החניונים הציבוריים הם לא חניונים על פני הקרקע אלא בקומות, מתוך בעיות של מצוקת חנייה וכו'.
<תומר רוזנר: מה שמוצע כאן זה לעשות את זה בצורה בלתי מוגבלת.
<תומר רוזנר: מעבר לכך שזה עלול להשפיע על הסביבה הקרובה כך שמגרש שהיה מגרש חנייה פתוח הופך פתאום לאיזה שהוא מבנה רב קומתי, זה עלול גם להשפיע על הסביבה הרחוקה ולהפר את האיזונים לא רק בתוך הרשות המקומית הספציפית אלא גם מחוצה לה.
<תומר רוזנר: גם כאן חשבנו שנכון ליצור איזו שהיא הגבלה, שכן הוועדה המחוזית רואה בראייה כוללת את כל המרחב.
<תומר רוזנר: נכון לאפשר לוועדה המקומית גמישות בעניין הזה, אבל לא גמישות בלתי מוגבלת.
<תומר רוזנר: גם פה זאת שאלה של מדיניות שהוועדה תצטרך להחליט בה.
מירי רגב: אני רוצה שתתייחס לבנייה ירוקה ויעדים ציבוריים.
מירי רגב: זה הדבר החשוב.
<תומר רוזנר: אם תקראו כאן את הסעיפים ואת פסקאות המשנה אתם תראו שהם לא כל כך ברורים.
<תומר רוזנר: הם עלולים להתפרש כך שאפשר יהיה לזלוג לשימושים - - מטרתו של הסעיף הזה מאוד חיובית.
<תומר רוזנר: היא לאפשר עירוב שימושים, היא לאפשר לקחת בניין שמיועד למתנ"ס ולהוסיף עליו שטח שאפשר לשים עליו בית קפה, או לקחת בית ספר ולשים שם איזה שהוא מועדון מסחרי, לא ציבורי.
<תומר רוזנר: הנושא של עירוב שימושים הוא נושא מאוד חיובי, אבל הסעיפים, לדעתנו, מנוסחים בצורה מאוד לא ברורה.
<תומר רוזנר: צריך להבהיר אותם כך שיהיה ברור שמותר להוסיף ולא לקחת מהשטח הקיים שיועד לצורך הציבורי, כל זאת במגבלה של 20%.
<תומר רוזנר: עכשיו לגבי פסקה (11), הנושא של יעדים ציבוריים.
<תומר רוזנר: כאן מוצע פתרון מימוני, כלומר לאפשר לוועדה המקומית לממן באמצעות תוספת זכויות בנייה השגתם של יעדים ציבוריים שהיא לא יכולה להשיג בדרך אחרת על ידי כך שנותנים ליזם שבונה את הבניין אפשרות להוסיף שטחים נלווים לשימושים סחירים, כשבתמורה לכך הוא יקיים יעדים ציבוריים.
<תומר רוזנר: ההצעה כאן מוגבלת למגרש הספציפי, זאת אומרת, תוספת הבנייה צריכה להיות באותו מגרש שבו מוגשמים היעדים הציבוריים.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שאת הנושא הזה צריכים להגמיש, צריך לאפשר לוועדה המקומית לתת את אותו "פיצוי" בזכויות בנייה גם במגרש גובל.
<תומר רוזנר: כי לעיתים השימוש הציבורי נעשה במגרש פינתי שבו צריך לעשות את השימוש הציבורי ורוצים לתת במגרש שלידו איזה שהוא פיצוי בזכויות בניין.
<תומר רוזנר: הייתה גם הצעה מרחיקת לכת עוד יותר, והיא לאפשר גמישות עוד יותר גדולה של מתן זכויות בנייה גם במקומות אחרים באזור או בתחום התכנית.
<תומר רוזנר: אנחנו הגענו למסקנה שזה יותר מידי סבוך, כי אז אנחנו מטילים על אוכלוסייה מסוימת את הנטל עבור אוכלוסייה אחרת.
<תומר רוזנר: עלול להיות הבדל גדול בערכי המגרשים והדבר הזה עלול להיות מסובך מידי.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שצריך להבטיח שיהיה יחס סביר – את זה אנחנו חושבים שצריך לומר בצורה מפורשת - בין הערך הכלכלי של התוספת שניתנת לעומת היעדים הציבוריים שמוגשמים, כך שלא ייווצר מצב שבו בתמורת פסלון בפתח הבניין היזם מקבל 15% תוספת זכויות בנייה.
<תומר רוזנר: צריך להיות איזה שהוא יחס סביר בין הדברים.
<תומר רוזנר: לגבי היעדים הציבוריים עצמם, שזה דבר שיושבת ראש הוועדה דנה בו במיוחד.
<תומר רוזנר: מדובר על להוסיף יעדים ציבוריים של בנייה ירוקה, דיור בר השגה, הגנה על עתיקות ושמירה וטיפוח של שטחי נוף ומורשת שכרגע לא מופיעים כאן כיעדים.
<תומר רוזנר: יושבת-ראש הוועדה סבורה שהדבר הזה צריך להיות כאמירה של הוועדה שהמחוקק רואה בדברים האלה יעדים ציבוריים חשובים שראוי לעודד אותם.
<תומר רוזנר: אנחנו מבקשים, ואני חושב שזה היה מוסכם - אני לא יודע למה זה לא הוקרא - שהקניית הזכויות הנוספות תותנה במתן תעודת גמר לשימוש הציבורי, זאת אומרת, מימוש תוספת הבנייה תהיה מותנית בכך שגם היעדים הציבוריים מומשו, שלא ייוצר מצב שהיזם יממש את הזכויות אבל לא יממש את היעד הציבורי.
<טלמור קארין: זה עקרונית מקובל.
מירי רגב: לא הקראתם את זה.
מירי רגב: אחר כך תגידו מה מקובל עליכם ומה לא.
<תומר רוזנר: (12) זאת הצעה של הוועדה.
<תומר רוזנר: היא נועדה לאפשר התמודדות עם מצוקת הדיור.
<תומר רוזנר: אנחנו יודעים שיש מקומות רבים בארץ, בעיקר מקומות שהם יחסית הרריים, שבהם יש מרתפים שבפועל משמשים למגורים, למרות שהם מוגדרים כמרתפים.
<תומר רוזנר: יש דוגמאות רבות כאלו.
<תומר רוזנר: הדוגמה שאני חושב שאני לא אגרום להפתעה גדולה בהקשר הזה היא מבשרת ציון שבנויה כולה כמרתפים.
<תומר רוזנר: אנחנו רוצים לאפשר לוועדה המקומית "להלבין" את הדבר הזה.
מירי רגב: להגדיל ולהרחיב את היצע הדירות שקיים.
<תומר רוזנר: כמובן שבמסגרת הכנת התכנית היא תצטרך לבדוק שמתקיימים תנאים סבירים למגורים, שזה לא - -
<תומר רוזנר: הערה אחרונה מתייחסת לתכנית של ועדה מקומית עצמאית מיוחדת.
<תומר רוזנר: במסגרת המגמה להרחיב את הסמכויות מדובר בהרחבה נוספת.
<תומר רוזנר: מאפשרים לוועדות מקומיות לקיים את הנושא של תכנית פינוי בינוי, שזה דבר שהממשלה והציבור רוצים לקדם כמה שיותר.
<תומר רוזנר: נותנים אפשרות לוועדה מקומית כסמכות בלתי מוגבלת לקדם תכנית למתחם פינוי ובינוי ותכנית לנושא של התחדשות עירונית.
<תומר רוזנר: כיוון שאין קריטריון מה היא תכנית להתחדשות עירונית, למעט הקביעה של הוועדה המחוזית, אנחנו חשבים שצריך להגביל בצורה כזאת שלפחות כאשר אנחנו מדברים על התחדשות עירונית תהיה בפני הוועדה המקומית עצמה איזו שהיא תמונה של העיר עצמה כפי שהיא רואה אותה.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שצריך לדרוש שתכנית להתחדשות עירונית תהיה כאשר קיימת המלצה של הוועדה המקומית לאשר תכנית כוללנית לעיר הזאת, זאת אומרת, יש איזו שהיא תמונה כוללת.
<תומר רוזנר: כמובן שלא נתנה את זה בכך שהתכנית הכוללנית אושרה, כי אז אנחנו תוקעים את האפשרות של התחדשות עירונית, אבל לפחות שתהיה המלצה של הוועדה המקומית שנתנה את דעתה איך היא רואה את העיר הזאת לאחר ההתחדשות העירונית.
דוד ביטן: לפי סעיף (א1) (1) הסמכויות עוברות רק על תכניות שאושרו וחלפו 5 שנים.
דוד ביטן: זאת תקופה ארוכה מידי.
דוד ביטן: אולי שיצמצמו את התקופה לשנה, שנתיים, כי אחרת בהרבה תכניות לא נוכל לעשות שום שינוי במשך 5 שנים מעכשיו.
דוד ביטן: זה נראה לי מאוד עקרוני.
דוד ביטן: מה מעבירים לנו?
דוד ביטן: רק חלק מהסמכויות?
דוד ביטן: אני מבין את הרציונל שאומר שאין טעם לשנות תכנית חדשה, אבל 5 שנים זה הרבה זמן.
מירי רגב: תשקול את זה.
מירי רגב: הזכיר לי היועץ המשפטי, גלעד, שאחרי שאישרנו את חוק הוד"לים יהיו 380 יחידות דיור במבשרת ציון, 25% מתוכן דירות קטנות.
תמר זנדברג: מה עם דיור בר השגה ודירות להשכרה, לא רק יחידות דיור קטנות?
מירי רגב: זה גם יהיה.
מירי רגב: גם לזה נגיע.
תמר זנדברג: קטנות יכולות להיות מאוד יקרות.
<קריאה: הוועדה המחוזית אישרה 30% דירות גדולות של 130 מטר ודירות קטנות של 70 מטר בתמ"א חדשה - -
מירי רגב: זה טוב או רע?
תמר זנדברג: דירות קטנות זה לא כל הסיפור.
מירי רגב: ברור, לכן הכנסנו את שלושת ההיבטים.
מירי רגב: לפחות זו התחלה.
מירי רגב: בואו נברר גם על ההתחלות.
מירי רגב: לא נפתח את זה לדיון, עברנו כבר את הוד"לים.
תמר זנדברג: חצי מנת פלאפל עולה פחות ממנת פלאפל, אבל לא חצי, היא עולה תמיד יותר.
מירי רגב: איגוד מתכננים, יש לכם מה להגיד על הסעיפים האלה שהקראנו?
<נילי שחורי: אנחנו תומכים.
מירי רגב: המועצה לשימור אתרים.
<חומי נובנשטרן: אני תומכת בהצעת יושבת הראש שיהיה שימור ביעדים ציבוריים.
<אלי בן-ארי: כמו שציין תומר, אכן השינוי הגדול שהסעיף הזה בא לתת הוא סמכויות בלי תכנית כוללנית.
<אלי בן-ארי: אנחנו חושבים - מבחינתנו חשוב להגיד את זה - שזו טעות.
<אלי בן-ארי: אנחנו חושבים שיש בסעיף הזה הרבה מאוד סמכויות עם הרבה מאוד אפשרויות לא לבנות מחדש שכונות שלמות, אבל לעשות תוספות אדירות יחסית למה שקיים היום.
<אלי בן-ארי: אני לא בטוח שאם הייתי יושב ראש ועדה או הייתי מליאה של ועדה הייתי מעוניין לקדם את התכנית הכוללנית שבמידה מרובה מאוד מגבילה אותי.
<אלי בן-ארי: פה אין שום הגבלות, יש רק סמכויות.
<אלי בן-ארי: ההצעה שלנו בכל זאת היא להתנות את כל זה בתכנית כוללנית.
<אלי בן-ארי: אם לא, לפחות פרק זמן על החלטה על הפקדה.
<אלי בן-ארי: החלטה של ועדה מחוזית להפקיד תכנית אומר שנתנו עליה את דעתה.
<אלי בן-ארי: לא מספיק אפילו המלצה, כי בכל המועצות האזוריות יש תכניות שהן על כל מיני שטחי תעסוקה ודברים כאלה שברור שזה לא יאושר אף פעם.
<אלי בן-ארי: הכוונה תכנית שהוועדה המחוזית נותנת אותה.
<אלי בן-ארי: תנו להם שנה להיכנס ל"שבונג" של הסמכויות האלה.
<אלי בן-ארי: בטח לא באופן כזה, כי זה יכול להוביל לזה שלא יהיו תכניות כוללניות בכלל.
<אלי בן-ארי: נכון שחלק מהסעיפים פה מסייגים את מתן הסמכויות למועצות אזוריות, וטוב שכך, כי רוב הפיתוח במדינת ישראל בעתיד הולך להיות בערים, אבל עדיין יש פה כמה מקומות, מגרשים עד 3000 מטר שאפשר להוסיף כל מיני שימושים.
<אלי בן-ארי: אנחנו חושבים - לדעתי זה יעשה את זה יותר פשוט - שהסעיף הזה לא צריך לחול בכלל על מועצות אזוריות.
<תומר רוזנר: איזה סעיף?
<אלי בן-ארי: כל הסעיף.
מירי רגב: הוא מדבר רק על ערים, לא על מועצות אזוריות.
מירי רגב: הוא מדבר רק על ועדות מקומיות של ערים.
<כרמית יוליס: חלק אחד רק על רשויות.
מירי רגב: יש חלקים מסוימים על מועצות.
מירי רגב: הוא אומר לא להחיל את זה על מועצות אזוריות.
<אלי בן-ארי: יש היום מסמך עמדה שאמור לחול ולחייב את כל גופי התכנון הנמוכים יותר.
<אלי בן-ארי: הוא אומר לא לאפשר הוספה של מסחר במועצות אזוריות, משום שזה גונב את המסחר הזה מהערים.
<אלי בן-ארי: זה מה שזה עושה.
<תומר רוזנר: יש מסמך כזה?
<אלי בן-ארי: מסמך מדיניות.
<שרון קרני כהן: מסמך מינואר 2007.
<אלי בן-ארי: בנוגע למסחר במגזר הכפרי.
<שאול אדם: למועצות אזוריות יש אזורי תעשייה.
<שאול אדם: אסור להוסיף להן שטחים?
<אלי בן-ארי: שיוסיפו באישור של הוועדה המחוזית שתקבע שזה לא פוגע בעיר ליד.
<שאול אדם: למה לא מקומית?
<אלי בן-ארי: כי המקומית היא המועצה האזורית עצמה שרוצה כמה שיותר, לא מעניין אותה העיר לידה.
<ישראל נדיבי: וכשהעיר רוצה אותו דבר?
<אלי בן-ארי: כשהעיר רוצה זה בסדר.
<אלי בן-ארי: למועצה האזורית יש כבר היום יותר מידי.
<אלי בן-ארי: מאוד חשוב, לדעתנו, שתהיה אפשרות בתכנית מחוזית, גם אם נותנים את הסמכויות האלו, לקבוע שהסמכויות לא יחולו.
<אלי בן-ארי: אני אתן את הדוגמה של בת שלמה, שזה אזור שמיועד לשימור.
<אלי בן-ארי: אתה רוצה שכשמאשרים שם תכנית אי אפשר יהיה לשנות אותה.
<תומר רוזנר: יש לך את זה בסעיף קטן (ה).
<תומר רוזנר: זה הסעיף שאתה מדבר עליו.
<אלי בן-ארי: כבר היום הוועדה המקומית מאשרת לפעמים משהו שהיא לא יודעת מכוח מה היא עשתה את זה.
<אלי בן-ארי: כשיש כמה סמכויות מכוח כמה דברים בהחלט יכול להיות מצב שלא יהיה ברור, ואז אולי עושים דברים שאסור.
<אלי בן-ארי: זו הוראה מאוד פשוטה שאומרת שכשעושים משהו יצטרכו להגיד מכוח איזה סעיף עושים את זה.
דב חנין: ההערות שלך, מר בן ארי, הן כתמיד הערות מאירות עיניים.
דב חנין: אני שמעתי רק את הסוף שלהן.
דב חנין: הבקשה שלי, ואני מבקש את זה מכל הגורמים שנמצאים בוועדה, זה שמעבר להערות הענייניות שאתם מציעים והביקורת שאתם מציעים, תבואו אלינו עם הצעות קונקרטיות, מה אתם מציעים להוסיף, למחוק, לשנות, לתקן, כדי שמעבר לוויכוח העקרוני אנחנו ננסח פה.
<אמיר הלר: אנחנו תומכים בהצעה של ביטן בהפחתה של מספר השנים מ-5 לפחות.
<אמיר הלר: אנחנו תומכים בהערת הוועדה לגבי האחוזים לתוספות.
<אמיר הלר: אנחנו מציעים שזה יהיה כמו מס הכנסה דיפרנציאלי שעד שיעור מסוים יוסף אחוז מסוים, כשמעבר לקומות האלו יהיה אחוז אחר, כדי שלא ייווצר מצב אבסורדי כמו שהיועץ המשפטי לוועדה ציין אותו.
<אמיר הלר: בסעיף (5) כתוב שהוספת השימושים לצורכי ציבור תהיה במגרש המיועד לצורכי ציבור.
<אמיר הלר: אנחנו מציעים שגם במגרש שלא מיועד לצורכי ציבור יהיה אפשר להוסיף עירוב שימושים, בדיוק המטרה שציין היועץ המשפטי שרוצים לעודד.
<אמיר הלר: הערה נוספת שרלוונטית גם לסעיף (10) וגם לסעיף (11) היא לאפשר ליזם לעשות יעדים ציבוריים באותה טאבה, לקבל תוספת של אחוזי בנייה במגרש שלו.
<אמיר הלר: אני מפנה לפסק דין נווה צדק בו רשות מקומית אישרה ליזם להעתיק בית ספר לבנות שנמצא בלב תל- אביב לאזור אחר בבני ברק.
<אמיר הלר: בסוף עתרו כנגד זה.
<אמיר הלר: פסק הדין לא נתן את אחוזי הבנייה כנגד העתקה של היעד הציבורי.
מירי רגב: כי זה לא באותו מקום.
<אמיר הלר: נכון, אבל בית הספר הוא באותו טאבה, הוא באותו מקום.
מירי רגב: אבל זה בעיר אחרת.
<אמיר הלר: העתקה היא לעיר.
<אמיר הלר: זה לטובת העיר, לטובת אותם התושבים שנמצאים באותו יישוב.
<אמיר הלר: הוספתם כאן הערה של הוועדה לעניין בנייה ירוקה.
<אמיר הלר: אנחנו לא מבינים איך זה משתלב.
<אמיר הלר: השאלה אם אפשר להסביר את זה שוב, או שבכלל זה לא נכנס לנוסח האחרון.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים שכן.
<אמיר הלר: אנחנו פחות מבינים למה זה מתקשר.
<תומר רוזנר: אם הקבלן יעשה בנייה ירוקה הוא יקבל תוספת זכויות.
<תומר רוזנר: אתה לא רוצה?
<אמיר הלר: אין לי בעיה עם זה.
<אמיר הלר: יש לי בעיה עם זה שהרשויות המקומיות קובעות את זה בטאבה, אבל זה משהו אחר.
<אמיר הלר: את ההערה הבאה הערנו בדיונים הקודמים.
<אמיר הלר: גברתי היושבת-ראש, אמרת שתתייחסי לזה בדיונים שיהיו על עצם ההסמכה.
<אמיר הלר: יש מדרג של ועדה מקומית שאינה מוסמכת, ועדה עצמאית וועדה עצמאית מיוחדת.
<אמיר הלר: אני חושב שוועדה עצמאית שקיבלה את הגושפנקא של משרד הפנים שהיא ועדה שמתנהלת בצורה טובה, יעילה, נכונה, לא מושחתת ומתכננת נכון, צריכה להיות גם רשאית לעסוק בתכניות לפינוי ובינוי.
<אמיר הלר: אני לא רואה למה צריך ליצור מצב נוסף של הסמכה נוספת של ועדה סופר סופר טובה שיכולה לעסוק בתכנית פינוי ובינוי.
<אמיר הלר: יש כאן סתם עוד בירוקרטיה שאנחנו רוצים לצמצם של לקבל אישור של ועדות.
<אמיר הלר: אנחנו חושבים שכל ועדה עצמאית יכולה לדון בתכניות פינוי ובינוי.
<אמיר הלר: הערה אחרונה לגבי מה זו תכנית התחדשות עירונית.
<אמיר הלר: זאת הגדרה רחבה מידי.
<אמיר הלר: היום כבר לפי סעיף 23 לתמ"א 38 יש סמכויות לוועדה המקומית לעשות תכנית ברמה מקומית על תכנית של תמ"א 38, שזה בעצם התחדשות עירונית, לכן ההגדרה הזאת לא נכונה.
<אמיר הלר: צריך שהיא תימחק, כי היא תיצור בלבול גדול מאוד.
<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 62א(א1) – הגדלה של סמכויות ועדות עצמאיות.
<שרון קרני כהן: אני חושבת שההערה שלנו באיזה שהוא אופן הוטמעה בהערות של תומר.
<שרון קרני כהן: אנחנו הצענו איזו שהיא הגדרה אחרת לטובת הכלל כך שהיקף השטח הכולל שהוועדה המקומית תוכל להוסיף יהיה בשיעור קבוע ביחס למה שכבר מותר בסמכות מחוזית.
<שרון קרני כהן: אנחנו היינו בעד אחוזים, אבל אנחנו משאירים את ההערה שלנו כפי שהוגשה.
<שרון קרני כהן: היא ברובה הוטמעה.
<שרון קרני כהן: סעיף 62א(א1) (5) המוצע גם הוטמע אצל תומר.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שצריך להבחין בין מגרש למבני ציבור, כדי שלא יהיה מצב של פנייה לשטח ציבורי פתוח.
<שרון קרני כהן: גם הגבלת תוספת השטח מופיעה אצל תומר.
<שרון קרני כהן: אנחנו שמחים שזה התקבל.
<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 62א(א1) (8) המוצע.
<שרון קרני כהן: ההגדרה של תעסוקה שמופיעה כאן היא הגדרה מאוד רחבה.
<שרון קרני כהן: יש הבדלים ניכרים בין הדברים שכלולים בה.
<שרון קרני כהן: זה כולל כאן תעשייה, תעשיית עתירת ידע, מלאכה, משרדים ומרפאות.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שצריך להוסיף כאן תנאי שאין בכך כדי לגרום פגיעה ומטרדים בשימושים גובלים או בסביבה.
<שרון קרני כהן: כולנו מכירים את ההבדל בין תעשייה, מה שנקרא קלאסית כמו מפעל בטון, לבין משרדים, מרפאות ותעשייה שמכונה תעשייה נקייה.
<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שצריכה להיות האבחנה הזאת.
<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 62א(א1) (10) המוצע הייתה התייחסות של היועץ המשפטי שאני חושבת שהיא לפי ההתייחסות שלנו.
<שרון קרני כהן: שטח ציבורי פתוח הוא כידוע משאב מאוד חשוב.
<שרון קרני כהן: יש לזה השלכות גם לנושא ההפקעות שמתאפשרות מכוח סעיף 90 לחוק העיקרי.
<שרון קרני כהן: עלולה להיות פה גם פגיעה בקניין אם הסעיף הזה יאושר כמו שהוא, כי אפשר יהיה להפקיע לטובת שימושים שהם לא לצורכי ציבור.
<שרון קרני כהן: זה משהו שהוא לדעתנו בעייתי וצריך לדחות אותו.
<שרון קרני כהן: לגבי סעיף א61 (א2) בעניין סמכות ועדות עצמאיות מיוחדות לאשר תכניות פינוי ובינוי.
<שרון קרני כהן: המציאות של תכניות פינוי בינוי מוכרות.
<שרון קרני כהן: היו הרבה ישיבות בכנסת, במשרד השיכון וכן הלאה לגבי התכניות האלו שנתקעות משלל סיבות.
<שרון קרני כהן: אני לא אפרוס פה את כל משנתנו על תכניות פינוי בינוי, אבל אני חושבת שאין מחלוקת שאלו תכניות מורכבות ביותר, הן מתייחסות לאינטרסים של תושבים קיימים, של תושבים נכנסים שהם הרבה פעמים באים משכבות אוכלוסייה מאוד שונות, אינטרסים של יזמים, צורכי ציבור וכן הלאה.
<שרון קרני כהן: אנחנו מאוד בעד הביזור, אבל לדעתנו הנושא הזה של תכניות פינוי בינוי צריך להישאר בוועדות המחוזיות אפילו עם ההתניה.
<משה פולאקביץ: הערה קטנה לסעיף (א1) (4) שעוסק בהגדרת שטחים לצורכי ציבור.
<משה פולאקביץ: יש בכך כדי להקטין שטחים.
<משה פולאקביץ: זה סעיף שהוועדה מבקשת למחוק.
<משה פולאקביץ: בישיבה הקודמת הוסכם שהגדרה של צורכי ציבור תעבור לרישה של סעיף 61א.
<תומר רוזנר: לא הוסכם על אף אחד.
<משה פולאקביץ: ככל שלא הוסכם אין בעיה.
<משה פולאקביץ: פה מבקשים להוסיף לסעיף שההקטנה תהיה למעט הקטנה של דרך שאושרה בתכנית דרך.
<משה פולאקביץ: לא יעלה על הדעת שוועדה מקומית תשנה שטחים שנקבעו על ידי ועדה מחוזית בתכנית דרך.
מירי רגב: למה שטח פתוח היא תקבע ושטח של דרך לא?
<משה פולאקביץ: אין לי בעיה שהיא לא תקבע גם שטח פתוח.
מירי רגב: ברור, אין לך בעיה שנשאיר את המצב כפי שהוא ושלא תהיה בנייה.
<משה פולאקביץ: הוועדה ביקשה למחוק את הסעיף הזה.
<נתי מאיר: אני בכל זאת אפתח במשפט כללי.
<נתי מאיר: כמו שאמרה גברתי היושבת ראש, הנושא של הוספת סמכויות לוועדות המקומיות הוא באמת תמצית הרפורמה.
<נתי מאיר: אנחנו מודעים לגודל האחריות ונשתדל לעמוד בה.
<נתי מאיר: מהסיבה הזאת אני לא ארבה בביקורת או בהסתייגויות, למרות שבחלק מהסעיפים יש סייגים.
<נתי מאיר: אני לא רוצה שידביקו לנו את התווית: "נותנים להם אצבע, רוצים את כל היד".
<נתי מאיר: אני אשתדל להמעיט בהערות, רק להגיד את הדברים ההכרחיים.
<נתי מאיר: אנחנו גם מסכימים לרוב ההערות של הוועדה.
<נתי מאיר: לנושא של שינוי בשטחי ציבור.
<נתי מאיר: אומרת הוועדה לצמצם את זה רק למבני ציבור, כי הוועדה המקומית תהפוך שטחים פתוחים לייעודים ציבוריים אחרים.
<נתי מאיר: זאת השערה פרטיקולרית שיכולה להיות נכונה, יכולה להיות לא נכונה.
<נתי מאיר: אני מציע לתת לוועדה את החופש להכריע בשטחי ציבור לפי הצרכים המקומיים שהיא מכירה יותר טוב מכל אחד אחר, לא להדביק לה מראש את החטא הזה שהיא תהפוך שטחי ציבור פתוחים לשטחי ציבור בנויים.
<נתי מאיר: עוד מילה אחת על היחס בין תכנית כוללנית לסמכויות שמוסיפים.
<נתי מאיר: אנחנו לא רוצים להיקלע למצב שנותנים לנו סמכויות ביד אחת ולוקחים אותן ביד שנייה.
<נתי מאיר: הלוגיקה של התכנית הכוללנית מובנת לנו, היא גם חלק מה"דיל", אם אפשר לומר את זה כך.
<נתי מאיר: תכנית כוללנית בצד הסמכויות שבפסקה (א1) ו-(א2) היא חתול בשק.
<נתי מאיר: אנחנו לא יודעים מה ייאמר בה.
<נתי מאיר: להכפיף את זה באופן גורף לתכנית כוללנית שעוד לא נעשתה זה לקנות חתול בשק, זה לתת ביד אחת ולקחת ביד השנייה.
<נתי מאיר: או שההתניה של היחס לתכנית הכוללנית לא צריכה להיות בכלל, או שזה ינוע בשני מסלולים מקבילים.
<נתי מאיר: לא להתנות את הסמכויות בקיום תכנית כוללנית, כי זה יכול לצמצם את הסמכויות שניתנו.
<תומר רוזנר: אנחנו עוד לא בסעיף הזה.
<נתי מאיר: הנושא העיקרי הוא סמכות בנושא שטחי תעסוקה.
<נתי מאיר: אני רק אתן את המבוא.
<נתי מאיר: נמצא כאן מנכ"ל פורום ה-15, נמצאת כאן ראש עיריית נתניה.
<נתי מאיר: אני מניח שיש להם מה לומר בנושאים האלה.
<נתי מאיר: ההתייחסות לשטחי תעסוקה צריכה להיות כמו אל משאב לאומי.
<נתי מאיר: כל רשות מקומית מעוניינת בשטחי תעסוקה.
<נתי מאיר: שטחי תעסוקה מאפשרים לרשות מקומית לאזן את התקציב שלה לעומת שכונות המגורים שבהן הארנונה לא מספיקה.
<נתי מאיר: מה לעשות, במבחן של ביקוש והיצע לאומי שטחי התעסוקה מוגבלים.
<נתי מאיר: רוב ימות השנה יש הבנה והרמוניה בין העיריות, המועצות המקומיות והמועצות האזוריות.
<נתי מאיר: בנושא הזה יש חילוקי דעות שנמשכים לא מאתמול, לכן צריך לעשות את זה במשורה ובגישה של איזון אינטרסים.
<נתי מאיר: כך נעשים מאמצים של צדק חלוקתי וגם מאמצים של שיתוף אזורי תעשייה וכו'.
<נתי מאיר: אם הצעת החוק הזאת תתקבל אנחנו חוזרים לשיטה של תפוס כפי יכולתך, אנחנו חוזרים אחורה.
<נתי מאיר: אני מניח שלמרים פיירברג ולאיתן עטייה יהיה מה להרחיב בנושא הזה.
מירי רגב: לא יעזור כלום, תגידו 100 אלף דברים, אם זה לא יהיה בהתאם לסעיף חוק החוק לא ישתנה.
מירי רגב: תגידו מה אתם רוצים להוריד, מה אתם רוצים להוסיף ואיפה יש פערים.
תמר זנדברג: אני מסכימה עם הדוברים.
תמר זנדברג: אני חושבת שהשלטון המקומי ואדם טבע ודין משתי עמדות אולי טיפה מנוגדות השלימו תמונה שאנחנו צריכים להתייחס אליה בהקשר הזה.
תמר זנדברג: זה עיקר הרפורמה.
תמר זנדברג: אני תומכת בשינוי הזה, אני תומכת בהסמכה של הוועדות המקומיות, אני תומכת בביזור של מערכת התכנון.
תמר זנדברג: אני חושבת שמסיבות היסטוריות המצב עד עכשיו לא היה טוב, הוועדות המחוזיות לא ייצגו מספיק טוב את מה שהיינו רוצים לטובת הערים.
תמר זנדברג: הסעיפים האלה נותנים הרבה מאוד סמכות לוועדה המקומית שמאוד נתונה לאינטרסים.
תמר זנדברג: צריך לשמור עליה כך שהסמכות הזאת תופנה לטובת צורכי הציבור, שאי אפשר יהיה להפעיל עליה לחץ.
תמר זנדברג: אני מציעה שבכל מקום שבו יש פוטנציאל לדאוג לצורכי ציבור, כלומר להגדיל שטחים פתוחים, לדאוג לעירוב שימושים, שזה דבר שאנחנו רוצים אותו, ודברים מן הסוג הזה, אנחנו נעניק את הסמכות ביד יותר מקלה, ואילו במקום שבו יש סכנה להפשיר שטח פתוח לבנייה, להוסיף תעסוקה או מלונאות, למרות שהיינו רוצים לראות תמהיל של מגורים, נגביל יותר.
תמר זנדברג: זאת הייתה המטרה של תכנית כוללנית.
תמר זנדברג: המטרה של תכנית כוללנית הייתה לקבוע מסמרות, שאפשר יהיה לתת דאגה לאינטרס הציבורי במסגרת כללים שנקבעו ואושרו בערכאות גבוהות יותר.
תמר זנדברג: כאן יש סכנה של הסמכה שבעצם תשלול את התמריץ של רשות מקומית ללכת לתכנית כוללנית.
תמר זנדברג: אם יש את כל הסמכות הזאת בלי תכנית כוללנית, למה שנלך?
<תומר רוזנר: תסתכלי בסעיף (ד).
<תומר רוזנר: אם תוך 5 שנים הם לא עושים נשללת להם הסמכות.
תמר זנדברג: בסדר, אז אחרי 5 שנים מקבלים הארכה, הסמכה והשר חתם.
מירי רגב: זה חוק.
תמר זנדברג: יכול להיות ששווה להגביל את המועד.
מירי רגב: אני חושבת ש-5 שנים זה יפה.
מירי רגב: זה יאפשר להם את הגמישות הנכונה, זה ישים להם את צד האילוצים.
תמר זנדברג: ב-5 שנים כאלו יכולות להתאשר הרבה מאוד תכניות שבונות על השטחים הפתוחים ומוסיפות הרבה מאוד דברים.
תמר זנדברג: אגב, יכול להיות גם למטרות ראויות.
תמר זנדברג: אני חושבת שדיור בר השגה כדאי שירד מהשטח הצהוב, מהמגורים, לא מהשטחים הציבוריים.
תמר זנדברג: המדרג שלנו צריך להיות כזה: שטח ירוק פתוח צריך להישמר מעל לכל הגנה, אחר כך כל התוספות.
תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס כאן להערה של המועצות האזוריות.
תמר זנדברג: אני לא חושבת, ויסלחו לי חבריי מהמועצות האזוריות, שצריך לא לתת למועצות האזוריות.
תמר זנדברג: אי אפשר, זה חוסר שוויון משווע מידי.
תמר זנדברג: תשמעו, אתם יושבים על השטח הפתוח של ישראל, על עתודות הקרקע לעתיד.
תמר זנדברג: היו לנו מקרים מהעבר, ואנחנו יודעים את זה, ששטח חקלאי הפך מהר מידי לשטח מסחרי, הופשר למגורים.
תמר זנדברג: אלה דברים שלא היינו רוצים שיקרו.
תמר זנדברג: אני חושבת שבמיוחד במועצות האזוריות ההגנה על השטחים הפתוחים צריכה להיות הרבה יותר חזקה.
תמר זנדברג: לגבי הסעיפים שמוסיפים תעסוקה וכל שטח המסחר שתומך.
תמר זנדברג: אני חושבת שהסעיפים האלה צריכים להיות מותנים במימוש של עירוב שימושים, צריכים להיות מותנים שבשטח הזה יש מגורים בהיקף מסוים, כי אחרת זה חותר תחת המטרה של - -
מירי רגב: בעניין של המועצות האזוריות לא סיכמנו כלום, יש לנו עדיין הרבה מאוד פערים.
מירי רגב: על זה אנחנו נדון בנפרד.
מירי רגב: אנחנו נביא את זה להצבעה.
מירי רגב: אנחנו לא נדון איתכם יותר.
מירי רגב: אנחנו נדון בתוכנו ובתוך הממשלה.
<מרים פיירברג: אנחנו מגיעים לפעמים לאיזו שהיא נקודה שאנחנו שוכחים מאיפה ולמה הגענו לדיון הזה.
<מרים פיירברג: אני רוצה לענות לך, נתי, על כך שלא נחשוב שנותנים לנו אצבע ואנחנו רוצים את כל היד.
<מרים פיירברג: אנחנו לא רוצים אצבע וגם לא את כל היד.
<מרים פיירברג: אנחנו בסך הכל באים לשרת את הציבור.
<מרים פיירברג: ממשלת ישראל, כנסת ישראל החליטו להתמודד עם בעיה קשה מאוד של מצוקת דיור.
<מרים פיירברג: השינוי הזה של החקיקה והניסיון לקצר הליכים בא ממקום של בירוקרטיה מתישה שקיימת היום במדינה ומצמצת את היכולת של פיתוח ומתן מענה שמדינת ישראל רוצה לתת לתושביה.
<מרים פיירברג: צריך לזכור שכל שינוי של החקיקה וכל ההתחלה באה במטרה להתמודד עם מצוקת הדיור במדינת ישראל, באה כדי לקצר הליכים.
<מרים פיירברג: אנחנו זוכרים את אותה מרפסת של ראש הממשלה, את אותה גזוזטרה.
<מרים פיירברג: משם זה התחיל.
<מרים פיירברג: צריך להבין שהמוקד הוא לא תעשייה ומסחר, המוקד הוא מגורים.
<מרים פיירברג: כשאנחנו מדברים היום על מגורים, אז מגורים זה ברשויות המקומיות, לא במועצות האזוריות.
<מרים פיירברג: המשורר לא התכוון לסוג המגורים במועצות האזוריות.
<מרים פיירברג: לא לווילות, לא לארסוף א', לא לארסוף ב'.
<מרים פיירברג: מוזמנים החברים בוועדה לערוך סיור.
<מרים פיירברג: נתניה מוקפת ב-3 מועצות אזוריות חזקות ביותר במדינת ישראל, עם ערכי נדל"ן, קרקע מן הגבוהים ביותר במדינה.
<מרים פיירברג: מוזמנים אנשים לבוא ולראות את אותה הרחבה של קיבוץ שפיים לבנים הממשיכים.
<מרים פיירברג: אני יושבת בוועדות המחוזיות.
<מרים פיירברג: בפאתוס גדול דיברו על הצורך לאפשר לבנים להישאר בקיבוץ.
<מרים פיירברג: תראו איך היום נמכרת שם דירה במינימום של 4 וחצי מיליון שקל לכל המרבה במחיר.
<מרים פיירברג: שום בן של קיבוצניק ושום קיבוצניק לא גר שם.
<מרים פיירברג: אנחנו עדים להתרחבות של האלפיון העליון שנמצא בשבי ציון, בגבעת שפירא, בנורדייה ב', בבית יהושע.
<מרים פיירברג: בכל המקומות האלה גרים הנתניתים היותר חזקים מבחינה כלכלית שלא רוצים ללמוד בבית ספר עם עולים חדשים.
<מרים פיירברג: אני לא אגיד עם עדה כזאת או עם עדה אחרת.
<מרים פיירברג: אני אגיד שהם לא רוצים ללמוד באופן כללי, אלא רק עם אוכלוסייה מאוד דומה לשלהם שנמנית על החתך הסוציו אקונומי הגבוה.
<מרים פיירברג: אנחנו צריכים לזכור בשביל מה נוצר החוק, בשביל מה אנחנו היום מקצרים הליכים, בשביל מה ניתן אותו חופש פעולה מסוים לוועדות העצמאיות.
<מרים פיירברג: הכל ניתן כדי לתת פתרונות דיור.
<מרים פיירברג: כשערכתי סיור בעמק חפר עם ראש המועצה הוא רצה להראות לי שגם להם יש מצוקה.
<מרים פיירברג: הוא הראה לי את קיבוץ יד חנה.
<מרים פיירברג: הוא אמר לי, "תראי, הקיבוץ מזדקן, הרבה אנשים מבוגרים, עתודות קרקע מפה עד אמריקה".
<מרים פיירברג: אנחנו בקושי 28 אלף דונם, להם יש 280 אלף דונם.