GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אבו עראר: אני עוקב אחר הפייסבוק של הגברת מירי רגב, מה שמעסיק את גברת מירי רגב, היא מעוררת כל דבר שמעורר שנאה וגזענות נגד האוכלוסייה הערבית.
טלב אבו עראר: לאחרונה התבשרנו שהיא תדאג ותפעל רבות בצורה הכי נמרצת להוציא את קבוצת בני סכנין מהליגה הישראלית.
<קריאה: שתפסיק לנצח את הפועל תל-אביב.
טלב אבו עראר: היא תנצח את כולם.
טלב אבו עראר: היא הקבוצה הכי טובה בארץ.
ג'מאל זחאלקה: היא אמרה את זה לפני הניצחון על הפועל.
מירי רגב: תכף אני אומר מה אני חושבת על בני סכנין.
טלב אבו עראר: מי שמחפש לצבור הון פוליטי על חשבון האוכלוסייה הבדואית טועה וייכשל.
טלב אבו עראר: בטוח.
טלב אבו עראר: כולל מירי רגב.
מירי רגב: כולל טלב אבו עראר.
טלב אבו עראר: אנחנו ננצח, כי אנחנו בעלי האדמה הזו.
טלב אבו עראר: מי שבא מרוסיה או מארצות הברית או ממרוקו, הוא ינשל את האדמה.
טלב אבו עראר: הרי החוק הזה בעיקרו לא מדבר על שום דאגה או שום טובה לבדואים בנגב, אלא כל אחד מכם, כולל יושבת ראש הוועדה, משוכנעים שהכוונה היא נישול מקרקעות, לא פיתוח ולא כלום.
טלב אבו עראר: יש דוגמאות רבות, הרי הממשלה הכירה ב-11 ישובים, אני רוצה לראות מה ההתקדמות, האם הישובים האלה נבנו?
טלב אבו עראר: תבקרו שם ותראו.
טלב אבו עראר: הכוונה הייתה לפנות את האנשים ולגרש אותם מאדמותיהם.
טלב אבו עראר: לגבי ההסתייגויות, אני טוען שאני שומע מחברי הכנסת הערבים את ההסתייגויות שלהם, אנחנו מסתייגים מכל החוק.
טלב אבו עראר: אני חושב שצריך לבטל את כל החוק.
טלב אבו עראר: החוק הזה קיבל גינוי עולמי.
טלב אבו עראר: לא רק הבדואים, כל העולם מגנה את הגזענות שלכם, את הנישול שלכם לקרקעות שלנו בתקופה הזו.
מירי רגב: או-קי.
טלב אבו עראר: אל תגידי או-קי.
טלב אבו עראר: אני הולך להמשיך לדבר.
מירי רגב: יש לך עוד דקה לדבר.
טלב אבו עראר: קידום חוק כזה בניגוד מוחלט לרצונה של האוכלוסייה הבדואית, שזה חוק רק נגד הבדואים, לא נגד היהודים ולא נגד המרוקאים וכולם מתנגדים לו התנגדות נחרצת.
טלב אבו עראר: קידום חוק כזה למרות שכולם מתנגדים זה מהלך כוחני של המדינה, שהיא הולכת להשתמש בכוח כדי לגרש את האנשים.
טלב אבו עראר: לכן, אתה, כשכן שלי, אתה לא תהנה מהחיים ואני לא.
טלב אבו עראר: או שנחיה יחד או שנמות יחד, שנינו.
טלב אבו עראר: לא אתן לך לגור או לחיות על אדמה שלי.
טלב אבו עראר: זו אדמה שלי ואני אלחם עד שהיא תהיה שלי ממש.
פיני בדש: אבל שנינו חיים על פי אותו חוק.
טלב אבו עראר: אל תפריע לי.
טלב אבו עראר: בדם שלך זורמת שנאה נגד ערבים ונגד בדואים.
מירי רגב: לפני הדובר הבא, לטובת הפרוטוקול, אני מבקשת להגיב בעקבות הדברים של חבר הכנסת טלב אבו עראר, שאני מעריכה אותו ומבינה את הכאב שלו, אבל בסוף נגיע לחוק טוב, גם לבדואים וגם ליהודים, אתה תראה.
מירי רגב: אני רוצה להגיד שאין לי שום דבר נגד קבוצת סכנין, ההפך הוא הנכון, אני גאה בהם שהם קבוצה כל כך טובה.
מירי רגב: אבל יש לי בעיה שהם מניפים את דגלי אש"פ במשחקים.
טלב אבו עראר: דגלי פלסטין, זה לא דגלי אש"פ.
מירי רגב: הייתי מעדיפה שיניפו דגלי ישראל ולא דגלי אש"פ.
מירי רגב: מרגע שהם מניפים דגלי אש"פ, אנחנו נבדוק מי יממן אותם, מדינת ישראל או הרשות הפלסטינית.
מירי רגב: אני מאד בעד סכנין ואפילו אבוא לראות משחק שלהם.
טלב אבו עראר: השחקנים שחקו, לא הניפו דגלים.
מירי רגב: אולי לא השחקנים הניפו, אבל אוהדים שלהם.
מירי רגב: במשחקי ספורט, שבאים לגשר בין כל ההיבטים הלאומיים, ורוצים להפוך את הספורט למקום שכולם ישחקו בו - - -
תמר זנדברג: מה זה כל ההיבטים הלאומיים אם לא דגלים שונים?
מירי רגב: לא יהיה דגל של מדינה, של ישות, שלא מכירה במדינה הזו.
באסל גטאס: אני אביא את זה כהצעה לסדר, רק כדי להסביר לכם מה זה הדגל הזה.
מירי רגב: תביא, אני גם אצטרף אליך.
מירי רגב: אז רק כדי להסביר, אני רחוקה מלהיות נגד סכנין, אני בעד בני סכנין, בעד שימשיכו לשחק יהודים וערבים ביחד, אבל שלא יניפו דגלי אש"פ.
טלב אבו עראר: תתקני בפייסבוק שלך.
<יריב מוהר: גם אנחנו מתנגדים באופן עקרוני לוועדת תמורה, שיש לה למהלך שעוקף את בתי המשפט בצורה לא ראויה.
<יריב מוהר: אבל באופן ספציפי, לסעיף 24, המסמכים הדרושים לברור התביעה, גם אם זה לא בירור בעלות אלא רק תמורה וחושבים שצריך לכתוב, שמקבלים כמסמכים תקפים ובעצם כמסמכים מרכזיים את המסמכים המבוססים על שיטת הבעלות הבדואית המסורתית, שמוסדות הציונות תמיד הכירו בה לפני קום המדינה, יש לנו עשרות אסמכתאות על זה ממקורות רשמיים.
<יריב מוהר: גם השלטונות הבריטים והעותמנים הכירו בשיטה הזו.
<יריב מוהר: כשמכבדים את עיקרון הרצף הבין-לאומי, כמו שישראל טוענת שהיא מכבדת, לא אנחנו, אז צריך לכבד את מה שהכירו בו השלטונות הבריטים, העותמנים, מוסדות הציונות ואבות הציונות.
זבולון כלפה: ובית המשפט הישראלי - - -
מירי רגב: טוב שמישהו מהימין גם בא לוועדה הזו, זה חשוב.
מירי רגב: אני מבקשת שתתייחס לסעיפים עצמם.
<יריב מוהר: אם לא מכירים ואומרים שזה סתם נייר, פתאום זה סתם נייר אחרי שקמה המדינה ולא דבר שהכרנו בו, מן הסתם הבדואים ייכשלו תמיד בבית המשפט.
<יריב מוהר: ברגע שאתה מצמצם את הפריים המשפטי ואומר שזה סתמי, מראש הבדואים נועדו לכישלון וזה לא חכם.
<יריב מוהר: הרש"ר הירש, הרב הידוע מגרמניה מזהיר אותנו שכשבעלי הכוח - - -
זבולון כלפה: פתאום הרבנים באים, כולם מגיעים.
<יריב מוהר: אני מבקש לדבר.
מירי רגב: אם תדבר אליו אני אפסיק את זכות הדיבור שלך.
<יריב מוהר: הרב הידוע הזהיר אותנו, שכשבעלי הכוח לוקחים לעצמם סמכות לקבוע בשביל חסרי הכוח מה טוב, גם אם הכוונות טובות, הדבר הזה גובל בפשע.
<יריב מוהר: תודה רבה.
תמר זנדברג: אני רוצה להתחיל בנושא הכללי, להתייחס לחילופי הגברי בכיסא שלצדך.
מירי רגב: אין חילופי גברי, הוא היה פה כל הזמן.
מירי רגב: חילופי גברי יהיה כאשר ראש הממשלה יחליט מי יחליף את השר בגין, כפי שאמרתי בתחילת דברי.
תמר זנדברג: אני אגיד למה אני, יחד עם רוב אזרחי ישראל, אני מניחה, חשים תמיהה בימים האחרונים.
תמר זנדברג: שמענו בסוף השבוע האחרון את בני בגין, בקולו, במסיבת עיתונאים שכונסה כדי להעביר מסר לציבור אומר, ואני מצטטת: אני המלצתי לראש הממשלה להפסיק לקדם את החוק וראש הממשלה נענה להמלצה.
מירי רגב: הסברתי, שאם הוא היה נענה לבקשה, הוא היה מושך את החוק.
מירי רגב: החוק לא נמשך, לכן צריך לשאול את בני בגין מה אמר לראש הממשלה.
מירי רגב: הממשלה לא משכה את החוק.
תמר זנדברג: הבנתי שהממשלה לא השהתה את החוק כאן.
תמר זנדברג: אני טוענת, שהממשלה שדרה לציבור שהיא משהה את החוק.
תמר זנדברג: אני באמת תוהה ורוצה לדעת, האם מדובר בהטעיה מכוונת?
מירי רגב: תפני לבני בגין.
תמר זנדברג: אני יודעת מה אני אומרת, אני מפנה שאלה עם אמירה פוליטית.
תמר זנדברג: יש לי חשש, מתמיהה, או שנעשה מהלך להגיד לציבור אל תדאגו אנחנו הפסקנו, ולהמשיך לקדם את זה בתוך חדר הוועדה, או שיש בלגן בתוך הממשלה.
תמר זנדברג: נוסף לזה כל מסמך ההבנות, שאמנם נחשף, אבל התוכן שלו, ואני מניחה שנגיע אליו בדיונים הבאים, הוא כשלעצמו מעיד על כוונה מסוימת, שהייתה אמורה להיות בחוק, אבל כנראה שהיא יותר מידי דרקונית ויותר מידי נענית.
תמר זנדברג: בדיון האחרון, אמר ביושר בני בגין, זה מסמך הבנות עם הבית היהודי.
תמר זנדברג: הייתה כאן כניעה או היסחפות לכיוון תביעות הימין, לבטל את מה שנקרא "ההטבות המפליגות" ואנחנו כאן, חברי הכנסת והציבור, יושבים ושואלים מה קורה פה?
תמר זנדברג: זה שיגידו לנו, שהממשלה לא משכה ולכן אנחנו, מבחינה פרוצדוראלית ממשיכים לקדם, אני מבינה את התשובה הזו, אני רק אומרת, שציבורית, היא לא עומדת במבחן הציבור שמסתכל עלינו, מפגין בהפגנות ומתנגד לחוק.
תמר זנדברג: לגופו של עניין, הסעיפים האלה עוסקים בוועדות התמורה.
תמר זנדברג: אני מצטרפת למילים שאמרת, ועדות התמורה לא קובעות את הפיצוי.
תמר זנדברג: הפיצוי עצמו קבוע בחוק עצמו.
תמר זנדברג: ועדות התמורה האלה מזכירות לי יותר מכל את ההבדל בין המתקן הסגור למתקן הפתוח.
תמר זנדברג: תבוא לוועדת התמורה ואז תגלה שאין לך מה לעשות.
תמר זנדברג: זה מוביל אותך במסלול חד כיווני ובלעדי, או שתקבל את מה שוועדת התמורה אומרת, או שלא תקבל ואז מה?
תמר זנדברג: זה לא מוסד שיפוטי, לא כעין שיפוטי, אין עליו ערעור, אי אפשר לטעון בפניו.
תמר זנדברג: אז מה הרבותא של ועדת התמורה הזו?
תמר זנדברג: מזה גם נובע האופן בו ועדת התמורה הזו מתנהלת.
תמר זנדברג: היא יכולה להמשיך לכהן גם בלי שהחברים שלה מונו, בלי שהחברים שהיו נוכחים, ששמעו את כל הדיונים, בכלל יכולים להגיב.
תמר זנדברג: הרי פה בכנסת אנחנו משתדלים, שחברי כנסת יהיו נוכחים בדיון, שידעו על מה הם מצביעים.
תמר זנדברג: יכול לבוא חבר ביום האחרון ואז מה הוא יקבע?
תמר זנדברג: הסעיפים של ניגוד עניינים הם שערורייתיים.
תמר זנדברג: ראיתי שהייעוץ המשפטי קצת עידן את זה, אבל עדיין, אני משווה את זה להתייחסויות שלנו לניגוד עניינים בחוק התכנון והבניה, שבהם יש עיגון מפורש, שלא יכול להיות ניגוד עניינים ולא יכול להיווצר מצב.
תמר זנדברג: פה אנחנו כאילו נותנים ועדה, שתהיה נגועה בניגוד עניינים, אלא אם הרבה מאד סייפות, שהיועץ המשפטי יקבע ויאשר וכל מיני דברים כאלה.
תמר זנדברג: אני מבקשת לקבוע, לפחות את המינימום, שלא יהיה ולא יוכל להיות ניגוד עניינים ליושבים בוועדה.
תמר זנדברג: זה נשמע לי בסיסי לכל ועדה שלטונית ומנהלתית.
תמר זנדברג: נקודה אחרונה, אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת חנא סוייד, בנושא פרסום פרוטוקולים והחלטות.
תמר זנדברג: לא יעלה על הדעת, שבתחילת המאה ה-21 החלטות לא תהיינה מפורסמות לציבור, עם הפרוטוקולים, עם השמות של מקבלי ההחלטות, זה נשמע לי בסיסי ולא ברור לי למה הליכה אחורה בנושא.
מירי רגב: פיני בדש, ולאחריו חבר הכנסת זחאלקה.
חנא סוייד: פיני בדש תובע בעלות?
פיני בדש: אי רוצה להגיד לכם, שאתם עושים עוול לבדואים.
פיני בדש: אם הייתי בדואי, הייתי חותם על החוק הזה ב-20 ידיים.
פיני בדש: זו עסקה של החיים שלכם ואתם לא מבינים שאתם עושים להם פשוט עוול.
ג'מאל זחאלקה: הם שודדים, אז אם מקבלים משהו, זה טוב.
פיני בדש: מדברים פה על שאהידים, שודדים, קרקעות, מעיפים.
פיני בדש: אני נולדתי בנגב, ובמשך החיים שאני חי בנגב, שוד הקרקעות שנעשה בצד השני הוא פשוט לא יאומן.
פיני בדש: עלה גרעין הראל לקרקע בנגב, תוך שבועיים כל המדינה, בתי המשפט, המנהל, העיפו אותו.
פיני בדש: כל יום עולים בדואים, תופסים קרקעות, בונים לא חוקי ואף אחד לא מתייחס לזה.
פיני בדש: היו 700 פסקי דין עד היום על תביעות בעלות, הבדואים הפסידו בכולם.
חנא סוייד: אולי תוריד קצת את הפאתוס.
מירי רגב: מותר לו לדבר, גם הוא מתלהב לא רק חבר הכנסת אבו עראר.
פיני בדש: תעבור מה שאני עובר בסביבה שלי - - -
חנא סוייד: מה אתה עובר?
ג'מאל זחאלקה: אתה באת אליהם, לא הם באו אליך.
ג'מאל זחאלקה: אתה שדדת להם את הקרקע.
פיני בדש: 700 פסקי דין והמדינה נצחה בכולם.
תמר זנדברג: כי היא קבעה את הכללים.
פיני בדש: כשנוח לכם, אתם רצים לבתי משפט ובית המשפט העליון.
תמר זנדברג: מה זה "כשנוח לכם"?
תמר זנדברג: אנחנו חיים עדיין בדמוקרטיה.
תמר זנדברג: אין לנו זכות לגשת לבית המשפט?
תמר זנדברג: אנחנו עומדים על זכותנו.
פיני בדש: אני רוצה להתייחס לשני דברים: דבר ראשון, מדברים על כך, שהישובים שהכירו בהם נראים מוזנחים.
פיני בדש: הייתי בוועדה של אום בטין, דרך ועדה מחוזית, ביום שאמרו שאום בטין הולך להיות ישוב מוכר, כל אחד תפס את הקרקע, בנה לו בית, בלי תכנון ובלי כלום.
פיני בדש: עכשיו צריך להעביר כבישים, קווי מים, לבנות מוסדות ציבור.
פיני בדש: אף אחד לא מוכן לזוז, אף אחד לא מוכן לפנות, אף אחד לא מוכן לוותר.
טלב אבו עראר: בתור מה אתה חבר ועדה שם?
פיני בדש: הכסף ישנו, לא יכולים לבצע שום פיתוח, כי לכל אחד יש תביעה ואף אחד לא מוכן לזוז.
פיני בדש: טרקטור שנכנס לשם, יורים עליו ושורפים אותו.
פיני בדש: אחר כך הם בוכים על הזנחה.
פיני בדש: דבר שני, אם החוק יאפשר על כל דבר לרוץ לבתי המשפט, תשבו עוד 50, 60 שנה בבתי משפט, שום דבר לא יתקדם קדימה.
תמר זנדברג: עדיף שאי אפשר יהיה לבוא לבית משפט?
פיני בדש: סבלתי מלשמוע כל דבר שנאמר כאן.
פיני בדש: תסבלי עכשיו את.
תמר זנדברג: מתנצלים על הסבל שנגרם לך, אבל לא תשב פה ותציע חוק שאי אפשר יהיה לגשת לבית המשפט.
פיני בדש: אני מתייחס למה שנאמר בחוק.
פיני בדש: דבר שלישי, הוזכר כאן טראבין א-סאנע.
פיני בדש: טראבין א-סאנע מצטערים שלא עשו את הצעד הזה לפני 20 שנה.
טלב אבו עראר: ככה הם אמרו לך?
פיני בדש: כן.
פיני בדש: נלך מחר לבחירות בטראבין א-סאנע ונראה את התוצאות.
פיני בדש: היום יש להם ישוב והם חיים כמו בני אדם.
פיני בדש: אתה הזכרת את טראבין א-סאנע.
פיני בדש: תעשה שם סקר ותשאל אותם.
טלב אבו עראר: הוא בקי בכל מה שקשור בבדואים, אז אני רוצה לשאול, האם בתכנית פראוור נזכר אחד הישובים הקיימים, שהקרקעות שהולכים לנשל מידי בעליהם, הם כאילו מצרפים אותם - - -
פיני בדש: אף אחד לא נישל את טראבין מהקרקע שלהם ולא הייתה להם תביעת בעלות על השטח בעומר.
טלב אבו עראר: כמו שהרחיבו את עומר על חשבון - - -
חנא סוייד: אולי שיתייחס לסעיפים, הרי אנחנו בשלב של הסעיפים לא?
מירי רגב: יש לו 3 דקות, שיתייחס למה שהוא רוצה.
מירי רגב: אנחנו מזמינים את כל מי שרוצה לבוא לחוק הזה.
פיני בדש: אני מתנגד לחוק מסיבה הפוכה, אני חושב שהמדינה פשטה את הרגל, נתנה יד לבריונות ולהשתלטות על קרקעות ולשוד קרקעות, מחלקת מאות אלפי דונמים בחינם ועוד כסף במיליארדים.
פיני בדש: אתה יודע מה, שיתנו כסף כמה שרוצים, אבל במדינה הקטנה הזו אין עודף קרקעות ואין יכולת כזו לתת מאות אלפי דונמים של קרקע פרטית בנגב.
טלב אבו עראר: מתי אתה הגעת לכאן?
פיני בדש: טלב א-סאנע עשה עסקה, קיבל 20% ו-80% קיבל את הכסף.
פיני בדש: לא החזיר דונם אחד ועכשיו יעשה עוד פעם עסקה עם ה-80%.
פיני בדש: עכשיו יזרקו עוד פעם כסף.
פיני בדש: כי אנחנו פראיירים ואידיוטים.
ג'מאל זחאלקה: אתה גם אידיוט וגם מהגר ולא מגיע לך לדבר עליהם ככה.
פיני בדש: כשאין לכם תשובה אמיתית לענות, אז אתם צועקים שאנחנו גזענים ושולחים אותי ואת ההורים שלי לחוץ לארץ.
פיני בדש: אני נולדתי בארץ, אם לא אכפת לך.
טלב אבו עראר: (אומר דברים בערבית), תתבייש לך.
ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת ראש, אחרי דבריו של מר בדש, אני חושב שמה שיתמצת את כל מה שקורה בנגב זו מצלמה שתצלם את הישוב שלו עומר, איך אנשים חיים שם.
פיני בדש: משלמים 1.5 מיליון שקל על חצי דונם, אצלכם משלמים 10,000 שקל לדונם.
מירי רגב: אני מבקשת ממך לא לענות.
ג'מאל זחאלקה: ומולו לשים צילום של אחד הישובים הבלתי מוכרים.
ג'מאל זחאלקה: רואים הבדל, לא באחוזים, אלא בכמויות ובמספרים אדירים.
ג'מאל זחאלקה: הנה לך, שבנגב, כל אדם בר דעת יגיד, תשווי תמונות של ישוב של הלבנים בזמן האפרטהייד וישוב של השחורים, תראי שאין הבדל.
ג'מאל זחאלקה: ההבדל כאן אפילו גדול יותר.
ג'מאל זחאלקה: זה אפרטהייד.
ג'מאל זחאלקה: לעניין החוק, חבל שהגברת רגב יצאה מן הישיבה, אבל אני מציע להקפיא ולהפסיק את הדיונים בחוק, כי אנחנו דנים בביצה שלא נולדה.
ג'מאל זחאלקה: לא יודעים במה מדובר.
ג'מאל זחאלקה: לא יודעים מה גורלו של החוק.
ג'מאל זחאלקה: הייתה הודעה רשמית של הממשלה, מר בגין בא לישיבה ואמר, וכך הציגה אותו היושבת ראש, אני נציג הממשלה לעניין החוק הזה.
ג'מאל זחאלקה: נציג הממשלה לעניין החוק הזה אמר, שהחוק נגנז.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו, הציבור, חברי הכנסת, לא שמענו הודעה אחרת מטעם הממשלה שתבטל את דבריו.
ג'מאל זחאלקה: יש מצב, שהציבור, שרואה אותנו דנים שואל, על מה אתם דנים?
ג'מאל זחאלקה: בטלו או לא בטלו.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שנקפיא את הדיונים, נחכה להודעה רשמית, שיבוא נציג רשמי, שר מהממשלה ויגיד לנו במה מדובר.
ג'מאל זחאלקה: אני לא ידוע להגיד במה אנחנו דנים.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו דנים פה, אבל בעיתונות אני קורא שהולכים לפצל את החוק, שיהיה אחראי עליו פלוני, שהולכים להביא חוק חדש.
ג'מאל זחאלקה: כל יום משהו אחר, אנחנו חיים משמועות ואי אפשר לנהל כך חקיקה.
ג'מאל זחאלקה: זה לא חוקי, זה בלתי חוקי בעליל.
ג'מאל זחאלקה: במה אנחנו דנים?
ג'מאל זחאלקה: מה הנייר הזה ומה גורלו?
ג'מאל זחאלקה: קצת כבוד לפרלמנט ולוועדה המכובדת, הוועדה צריכה להגיד לממשלה, שיבוא נציג מטעמם שיסביר את המצב לחברי הכנסת כי אנחנו לא יודעים.
ג'מאל זחאלקה: ההודעה של מר בגין היא הודעה רשמית של הממשלה.
ג'מאל זחאלקה: את, גברת רגב, אמרת בישיבה, שבני בגין נציג הממשלה לעניין החוק הזה.
ג'מאל זחאלקה: נציג הממשלה אמר שהחוק נגנז.
ג'מאל זחאלקה: אולי לחשו לך משהו אחר אוזן אבל אני חושב שאי אפשר לנהל דיונים בלחישות.
מירי רגב: היה כאן המשנה ליועץ המשפטי של הממשלה ואמר פה שהדיונים ממשיכים.
מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה, האם אני טועה?
ג'מאל זחאלקה: לא היתה הודעה רשמית של הממשלה.
מירי רגב: אבל הייתה הודעה רשמית של הממשלה.
ג'מאל זחאלקה: נציג הממשלה, מי שמייצג את הממשלה זה שר בממשלה, לא פקיד, בכל רמה שהיא.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שצריך להפסיק את הדיון.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לנהל ככה דיון, זה בלתי חוקי בעליל.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לבטל כליל את החוק.
ג'מאל זחאלקה: ההסתייגויות שלי הן: סעיף 16 מבוטל.
ג'מאל זחאלקה: סעיף 17, שמדבר על השכר, על מה נקבל שכר?
ג'מאל זחאלקה: על כך ששודדים קרקע של אנשים?
ג'מאל זחאלקה: מבוטל.
ג'מאל זחאלקה: לגבי העיסוק, כל מי ששם, יבוא מטעם הממשלה או מטעם הרשות.
ג'מאל זחאלקה: לכל אחד מהרשות יש אינטרס של הרשות.
ג'מאל זחאלקה: אפילו אלוף במילואים מקבל כסף מהממשלה, אז יש ניגוד עניינים.
ג'מאל זחאלקה: לכל האנשים האלה יש ניגוד עניינים, זו רשות מבצעת.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לשים רשות מבצעת במצב שיפוטי, זה נגד החוק, בלתי חוקתי.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול להביא אנשים, שהם נציגי או מקבלי שכר מהרשות המבצעת, שיבואו במצב, לא רק שיפוטי, יותר מבית משפט, זה בלתי חוקתי, לכן לכולם יש ניגוד עניינים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאסור שיהיה דבר כזה, לכן הסעיף הזה גם מבוטל, על פי הנימוק החוקתי שנתתי, שהוא כבד משקל.
ג'מאל זחאלקה: סדרי יום, מי קובע סדרי יום של הישיבה?
ג'מאל זחאלקה: שר המשפטים?
ג'מאל זחאלקה: גם את הסעיף הזה אני מציע לבטל.
ג'מאל זחאלקה: לגבי הפרוטוקולים, סעיף (ב) למה שייכתב בתמצות?
ג'מאל זחאלקה: למה לא צילום?
ג'מאל זחאלקה: למה לא פרוטוקול מלא?
ג'מאל זחאלקה: למה לא הקלטה?
ג'מאל זחאלקה: מי יודע מה קורה שם?
ג'מאל זחאלקה: לכן גם סעיף זה מבוטל בעיני.
ג'מאל זחאלקה: גם הסעיף שאחריו וגם סעיף 20.
ג'מאל זחאלקה: מי שנותנים לו את האפשרות, הוא יחליט אם הוא בניגוד עניינים או לא.
ג'מאל זחאלקה: כל מה שבא אחרי זה, אלה דברים ריקים מתוכן.
ג'מאל זחאלקה: סעיף 21 מבוטל.
ג'מאל זחאלקה: גם אם יש ניגוד עניינים, זה לא מבטל החלטות.
ג'מאל זחאלקה: סעיף 22 מבוטל.
ג'מאל זחאלקה: סעיף 23, החלטות של ועדות התמורה, כולן החלטות דרקוניות של גניבת קרקעות, גם הן מבוטלות.
ג'מאל זחאלקה: פרסום ההחלטות מתי שירצו, גם מבוטל.
ג'מאל זחאלקה: סעיף 25 - - -
מירי רגב: אנחנו לא שם, אנחנו בפרק אחר.
מירי רגב: הקראנו איזה סעיפים מתייחסים אליהם 16-20.
ג'מאל זחאלקה: אם כך, כל הסעיפים עד סעיף 20 מבוטלים.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע, בעקבות דבריו של האדון, על ועדות הבירורים של העולם התחתון, והשוואה של הוועדות האלה עם הוועדות של העולם התחתון.
ג'מאל זחאלקה: לשיטתם, בוועדות של העולם התחתון יש יותר הגינות, יש יותר צדק, יש פרוצדורה יותר מסודרת.
ג'מאל זחאלקה: לא שופטים אחד בלי לשמוע אותו עד הסוף.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע לבקש להביא קרימינולוג, שיודע איך מתנהלים העניינים בעולם התחתון.
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות, שבמצב הרדוד, בשפל המוסרי, לא רק הפוליטי, של ועדות התמורה האלה, צריך ללמוד מהוועדות של העולם התחתון.
מירי רגב: נורי חסן בבקשה ואחריו חבר הכנסת זבולון קלפה, אחרון הדוברים.
חנא סוייד: זבולון קלפה מדבר לראש הממשלה, למה לו לדבר כאן?
ג'מאל זחאלקה: כל הדיון הזה מתנהל בלחישות מאחורי גב הוועדה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהדברים יבואו לכאן.
ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות, שכל חבר ועדה מהקואליציה מנהל משא ומתן לבד והדברים לא באים לפה.
ג'מאל זחאלקה: יש שתי רמות דיון, יש את הדיון פה ויש לחישות בתוך החדר.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לנהל דיון ככה.
ג'מאל זחאלקה: אתם מזלזלים בפרלמנט ובחברי הוועדה.
<נורי חסן אלעוקבי: אני מבקש לומר את הדברים שלי כאזרח של מדינת ישראל.
מירי רגב: כדי שנעשה צדק, כי אני מכבדת אותך, אמרת את הדברים שלך בדיונים הראשונים.
מירי רגב: אני רוצה שתדבר שלוש דקות, בלי לחזור על דברים שאמרת כבר בוועדה.
<נורי חסן אלעוקבי: יש בידי מסמך, שכולל כמה מסמכים, למשל, מפה של קרן קיימת לישראל, שרכשה כמה אלפי דונמים באזור משמר הנגב ובאזור שובל ובאזור - - -, מבדואים, יש לי את הרשימה של הבדואים שמכרו את האדמות האלה לקרן קיימת.
<נורי חסן אלעוקבי: יש לי מסמך של ועדת הכנסת, שהצביעו לכנסת ב-49, לכנסת הראשונה של ישראל.
<נורי חסן אלעוקבי: באלערקיב, אני נולדתי שם אבא שלי נולד שם וסבא שלי נולד שם, יש מסמך שעורכים אצלנו, באלערקיב ב-1807, דוגמה לכל הבדואים שאומרים שהגיעו מסעודיה או מסוריה, זה פשוט בלוף גדול.
<נורי חסן אלעוקבי: יש בנגב 13 מיליון דונם אדמה, התביעה של הבדואים, שנשארה עד היום, של 3,200 בדואים.
<נורי חסן אלעוקבי: מתוכם, חבר הכנסת טלב א-סאנע וחברים שלו עשו הסדר על 200,000 דונם, נשארו 350,000 דונם בסך הכול מתוך 13 מיליון דונם אדמה.
<נורי חסן אלעוקבי: יש צילום מה-2 לאוקטובר 1949, של הישוב בני עוקבא באלערקיב.
<נורי חסן אלעוקבי: יש מסמך של שני יהודים שפנו ב-1934 לבדואי, שימצא להם אדמות אצל בדואים, כדי לקנות אותם.
<נורי חסן אלעוקבי: בן גוריון אמר ב-1934 לנציב העליון, שאם הנציב העליון מהמנדט הבריטי יתנו לו לחפש מים או להביא מים, ייתן לתושבים המקוריים 50% מהמים האלה.
<נורי חסן אלעוקבי: ב-1974 פנינו, כל השייחים הבדואים בנגב, לחבר הכנסת, ד"ר מאיר פעיל.
<נורי חסן אלעוקבי: בקשנו לפתור את בעיית הקרקעות אצל הבדואים.
<נורי חסן אלעוקבי: מדינת ישראל חוקקה חוק ב-1969, חוק הסדר המקרקעין וכל התביעות האלה נמצאות אצל פקיד ההסדר.
<נורי חסן אלעוקבי: אנחנו נגד חוק פראוור, מבקשים להסיר אותו בכלל משולחן הכנסת ולהחזיר אותנו לפקיד ההסדר, שיקבע מי הבעלים ומי לא.
<נורי חסן אלעוקבי: אנחנו לא מבקשים חסד, בכלל לא מבקשים חסד.
<נורי חסן אלעוקבי: אנחנו מבקשים שוויון וזכויות שלנו.
<נורי חסן אלעוקבי: אני מבקש להעביר לך את המסמכים.
<נורי חסן אלעוקבי: תודה.
מירי רגב: חבר הכנסת זבולון קלפה ולאחר מכן נציגי הממשלה, היועצים המשפטיים, נא לענות לחלק מהנושאים שעלו פה.
זבולון כלפה: כמה מילים כלליות, מבחינתי, עמדתי לא השתנתה, אני מתנגד לחוק במתכונתו הנוכחית לחלוטין.
זבולון כלפה: אני חושב שהחוק הזה, ברמה הלאומית ומבחינת מדינת ישראל עושה עוול גדול מאד עם המציאות של מדינת ישראל ביחס לנגב וביחס לפתרון של סוגיית האוכלוסייה הבדואית בנגב.
זבולון כלפה: כל מי שיש לו מה להלין על ועדות התמורה למיניהם, שזה מן פתרון, שנועד בסופו של תהליך, ליצור ציר עוקף למציאות של בתי המשפט, שהמציאות הוכיחה, שלאורך כל התביעות שהתנהלו בבתי המשפט, אף לא תביעה אחת זכתה.
זבולון כלפה: זו המציאות, זה הפתרון וזה פתרון שהוא לפנים משורת הדין.
זבולון כלפה: כמו שאמר פיני, את המציאות הזו צריך, לקחת בשתי ידיים.
זבולון כלפה: לגבי הפרטים עצמם, יש לי הערה אחת קטנה לגבי סעיף 16 בנוסח המתוקן.
זבולון כלפה: יוצרים שם תלות בין מי שמינה אדם לוועדת התמורה, ברגע שהוא מסיים את תפקידו, אותו גורם שמינה את אותו אדם, אותו חבר ועדת תמורה פורש.
זבולון כלפה: התלות הזו ודאי לא טובה.
זבולון כלפה: בעצם, אותה ועדת תמורה, בסופו של תהליך, היא ועדת סמכויות שיפוטיות ולא יעלה על הדעת, שהוא יהיה תלוי כל הזמן באותו גורם שמינה אותו וברגע שאותו גורם סיים את תפקידו, הוא פורש.
זבולון כלפה: הדבר הזה מחייב תיקון ושינוי, אני מקווה שם היועץ המשפטי לוועדה ישים לב לעניין.
חנא סוייד: בקשר להערה הראשונה שהערתי, בקשר לשר הממונה, אם יאיר שמיר לא יסכים, נמצא פה עומרי שרון.
חנא סוייד: הערה לעניין, כמעט כל הדוברים שדברו, מעלים את העניין המשפטי, הם מנסים להגיד שהעניין היה בפני בג"צ, היו 200 מקרים והוא נפנף את כולם, נתן אפס קרקעות.
פיני בדש: בית המשפט אמר להרוס והם המשיכו לבנות.
חנא סוייד: אולי תתקרר קצת, למה אתה כל כך עצבני.
פיני בדש: במדינה מתוקנת היו כבר שמים בבית סוהר ומשלמים מיליונים נזקים.
חנא סוייד: מי שמעלה את העניין הזה, מנסה להשרות אווירה, שכל מה שאנחנו מדברים זה מעבר, זה אקסטרה על מה שבית המשפט העליון פסק.
חנא סוייד: אני רוצה לתקן את המצב הזה.
חנא סוייד: אתם חושבים שהשופט גולדברג, שהיה שופט בית משפט עליון, לא ידע את העבודה הזו והוא כתב דו"ח כפי שהוא כתב?
חנא סוייד: שלמרות הפסיקה של בית המשפט העליון, שהוא בטח מבין יותר, בכל זאת הוא אמר שאי אפשר לחשוב באותו ראש.
חנא סוייד: אנחנו צריכים לשנות דיסקט ולהתייחס לעניין הזה בצורה אחרת.
חנא סוייד: לכן גברתי, בשיטת המשפט המקובלת בישראל, המדינה טענה בפני בית המשפט, שהבדואים פולשים ובית המשפט קיבל, כי בית המשפט, בנושאי קרקע ובנושאי ביטחון, בלשון יושבי ראש נשיאי בית המשפט, אומרים שהם מקבלים את מה שהמדינה אומרת.
חנא סוייד: לכן, אני מבקש גברתי, חוות דעת מקצועית, משפטית לגבי הפסיקה של בג"צ, מה המשמעות שלה ואיך ועדת גולדברג התייחסה ושמה את הטענה הזו בצד.
חנא סוייד: בכל זאת צריך להתייחס לזה, אי אפשר שכל מה שמדברים, יגידו בית משפט פסק ככה ועכשיו אנחנו כאילו נדיבים יותר.
מירי רגב: אני מכבדת אותך מאד, אבל החוק הזה עבר את היועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: מבחינתי החוק הזה הוא חוקתי.
מירי רגב: אני לא מתייחסת עכשיו לגולדברג אלא לחוק שנמצא על שולחני.
מירי רגב: החוק הזה, כפי שאמרתי בתחילת הדרך, לא יצא כפי שהוא נכנס.
מירי רגב: בעניין הזה אני שותפה לעמדתו של חברי, זבולון קלפה וגם לעמדתכם.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר גם קלפה וגם אני.
מירי רגב: תתפלא.
מירי רגב: לכן אנחנו רוצים לסכם את הדיון בהתייחסות של נציגי המשרדים.
מירי רגב: שבוע הבא אנחנו מקיימים את הדיונים על חמישה סעיפים אחרונים.
מירי רגב: למי שלא העביר התייחסויות לסעיפים של ועדות התמורה, ניתן לכם גם להתייחס לזה, בזה מסיימים את הקטע הטכני של ועדות התמורה ועוברים למהות הדיון.
ג'מאל זחאלקה: מה עם ההצעות שהצעתי?
מירי רגב: אם החוק יימשך, הוא יימשך.
ג'מאל זחאלקה: אני הצעתי קודם כל להפסיק את הדיונים עד שתהיה הבהרה מטעם הממשלה.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא יכולים להיות באפלה.
מירי רגב: ההצעה הזו לא מקובלת.
ג'מאל זחאלקה: דבר שני, הצעתי לזמן ועדת בירורים של העולם התחתון, כי היא יותר טובה.
מירי רגב: אז שתי ההצעות שלך לא התקבלו.
<אליעד וינשל: ראשית להערת היועץ המשפטי לוועדה, שהבנתי את הערת חבר הכנסת קלפה באותו אופן, לגבי סעיף 16(2), מי שמינה אותו הודיע על סיום כהונתו.
<אליעד וינשל: אנחנו תופסים את הוועדה הזו כוועדה בעלת פן מנהלי דומיננטי, לכן אנחנו חושבים שנכון לאפשר סיום.
<אליעד וינשל: אבל אנחנו מבינים את הערת הוועדה ואת הרצון ליצור איזון בין הצורך בקביעות בוודאות לבין הצורך הזה.
<אליעד וינשל: הצעתנו לעניין הזה, לגבי יו"ר הוועדה ונציג הציבור, להתנות את סיום העסקתם בהתייעצות עם אותה ועדה מייעצת שהקמנו.
<אליעד וינשל: זה ישמר את הודאות ואת העצמאות.
<אליעד וינשל: לגבי הנציגים האחרים שהם עובדי מדינה - - -
מירי רגב: בעינינו זה לא מספיק, על זה אנחנו עוד נדון.
מירי רגב: ההצעה שלך לא מקובלת עלי.
<אליעד וינשל: לגבי עובדי המדינה, אנחנו מבקשים לאפשר סיום העסקה, הם כמובן יכולים לעבור לתפקיד אחר וזה לא יהיה רלוונטי.
מירי רגב: נא לרשום שיש פערים בינינו לבין הממשלה, שתשובת הממשלה לא מקובלת.
<אליעד וינשל: לעניין סעיף 18, ההצעה לגבי יועצים, חברי הוועדה ממונים לפי חוק, לכן ניגוד העניינים נקבע בחוק.
<אליעד וינשל: לעומת זאת יועצים, הם אנשים שעובדים בסקטור הפרטי, הם יבחרו במכרזים, שאנחנו נפרסם.
<אליעד וינשל: לכן הסדרי ניגוד העניינים שלהם, הם כמו שמקובל עם יועצים בכלל, יהיו בתוך ההסכמים.
<אליעד וינשל: אנחנו כמובן נקפיד על קוצו של יוד.
<אליעד וינשל: אם אני עובר ליתר ההערות של חברי הוועדה לגבי חברים וניגוד עניינים, לא תהיה עבודה בניגוד עניינים.
<אליעד וינשל: כללנו גם סעיף, שלמעשה מונע עיסוק נוסף, למעט בחריגים, לגבי חברי ועדה.
<אליעד וינשל: כמובן שאנחנו נקפיד לעניין ניגוד עניינים.
<אליעד וינשל: לעניין סעיף 18(2) היועץ המשפטי לוועדה הציג את התיקון שלנו, שלמעשה מוסכם אתם.
<אליעד וינשל: לגבי סעיף 18, ביחס להערות חברי הוועדה, סעיף 18 הוא סעיף מגביל מאד, מגביל את חברי הוועדה בעיסוק אחר בכל מקרה.
<אליעד וינשל: אסור להם לעבוד בשום דבר למעט כאשר הם יקבלו אישורים מאד מיוחדים, זה סעיף גורף שמטרתו - - -