GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: זה לא יפתור לנו את הבעיה.
מירי רגב: צריך להקים איזשהו צוות, שבעצם מאחד את כל הגורמים ביחד; ששר הפנים מנחה אותם ואומר: נוצרה כאן בעיה במשך שנים.
מירי רגב: יש כאן פערים במשך שנים, שאנחנו כמדינה צריכים לפתור אותן.
מירי רגב: ועכשיו נראה ביחד איך אנחנו עושים את זה בצורה הכי נכונה.
<שוקי אמרני: זה בדיוק מה ששר הפנים עשה.
<שוקי אמרני: זה מה שהשר עשה.
מירי רגב: אז אני מתארת לעצמי שבעוד חודש או חודש וחצי תוכלו באמצע ינואר לבוא ולהציג לנו מה הצוות הזה עשה.
מירי רגב: הגברת בינת שוורץ, את רוצה להגיד משהו או קודם כל אחרי?
מירי רגב: אז בואו נתחיל עם התייחסויות.
מירי רגב: אז אני מבקשת שחבר הכנסת חמד עמאר הראשון, ולאחר מכן ראש מועצת ירכא, מר חביש והיב.
חמד עמאר: אני רוצה לברך את כולם.
חמד עמאר: להודות לכולם שהגיעו מהצפון מוקדם, ב-9:00.
חמד עמאר: זה נושא מאוד חשוב לכולם.
חמד עמאר: אכן, יצאו מוקדם מהבית והגיעו לכאן.
חמד עמאר: אני בהתחלה רוצה באמת להודות לחברת הכנסת מירי רגב, יושבת ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, שלקחה את הנושא לידיים, מנסה לעשות את הכול על מנת לקדם.
חמד עמאר: דוחפת, ובאמת תודה לך.
חמד עמאר: ואני רואה שיתוף פעולה אדיר בנושא הזה.
חמד עמאר: ואני מאמין שניתן לפתור את הבעיה הזאת.
חמד עמאר: ואני אעלה כמה נקודות בהמשך הדברים שלי.
חמד עמאר: ואני רוצה להודות גם לשייח מופק טריף שהגיע, שהוא מלווה את הנושא הזה.
חמד עמאר: מנסה להיכנס ולעזור.
חמד עמאר: וגם לחבר הכנסת חנא סוייד, שבאמת הוא נמצא בכל דיון בנושא תכנון ובנייה, ואנחנו נעזרים הרבה במומחיות שלו.
חמד עמאר: אחד המומחים הגדולים בכנסת שנמצאים כאן.
חמד עמאר: ולמר סאהר איסמעיל שנמצא איתנו.
חמד עמאר: גם לחבר הכנסת באסל גטאס אני מודה שהגיע.
חמד עמאר: ואני רוצה לאחל בהצלחה לראשי הרשויות החדשים: מר ג'אזי פארס מפקיעין, מר מעדא חסבאני מינוח, מר והיב חביש מירכא, מר זיאד דגש ממרר, מר נוהאד משלב מאבו-סנאן.
חמד עמאר: אני רוצה להודות לכולם ולאחל לכולם בהצלחה.
חמד עמאר: תראו, הנושא הזה לא חדש.
חמד עמאר: אנחנו דנים בו כבר חמש שנים.
חמד עמאר: בעצם, עוד חודש זה חמש שנים שאנחנו מקיימים דיונים.
חמד עמאר: מהיום הראשון שאני נכנסתי לכנסת אנחנו מקיימים דיון בנושא הזה.
חמד עמאר: ואני אומר לכם, ניתן לפתור את הבעיה.
חמד עמאר: ואני פונה לאנשי התכנון: ניתן לפתור את הבעיה, קודם כל בלהקל על האנשים.
חמד עמאר: זה מה שאנחנו צריכים לעשות – לחלק את הנושא לכמה שלבים.
חמד עמאר: לבוא ולהגיד: אנחנו יכולים לפתור את הבעיות של תכנון ומתאר; אם אנחנו פותרים את הבעיה של הרחבת תכניות המתאר והכרה בכל תכניות המתאר, עד שניכנס לתכניות מפורטות זה ייקח לנו עוד כמה שנים, ואז אנשים ימשיכו לסבול עוד כמה שנים.
חמד עמאר: מה שאני רוצה, קודם כל, שבאמת נתחיל להקל על האנשים.
חמד עמאר: ואיך אנחנו מתחילים להקל על האנשים?
חמד עמאר: להגיד: כל מי שהפקיד תכנית מתאר, אנחנו מקפיאים את כל ההליכים המשפטיים בתחום שהבתים נמצאים בתוך ההפקדה, הפקדה של תכנית מתאר.
חמד עמאר: זה יכול לקחת שנה, זה יכול לקחת שנה וחצי.
חמד עמאר: אבל אם נחכה עד שנגיע למצב של תכניות מפורטות, זה ייקח עוד עשר שנים.
חמד עמאר: זה הדבר הראשון שאנחנו צריכים לעשות – להקל על האנשים.
חמד עמאר: נושא שני: חשמל.
חמד עמאר: שזה הדברים הכואבים.
חמד עמאר: בנושא הזה קיימנו הרבה ישיבות, ומר יוסף משלב השתתף איתנו בהרבה ישיבות, גם במשרד ראש הממשלה.
חמד עמאר: וגם ראש הממשלה בעצמו, לא מישהו אחר.
חמד עמאר: ראש הממשלה בקדנציה הקודמת, שמכהן גם עכשיו כראש ממשלה, הוא אמר.
חמד עמאר: עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה הגענו להסכם שגם מי שמפקיד תכנית מתאר, בתחום ההפקדה ניתן לחבר לחשמל.
חמד עמאר: בלי להיכנס לחוק.
חמד עמאר: ומבחינה משפטית שר הפנים יכול להוציא צו, ולהגיד: אני יכול לחבר את הבתים לפי סעיף 157.
חמד עמאר: אבל אני מדבר על ראש הממשלה.
חמד עמאר: מנכ"ל משרד ראש הממשלה – הגענו לסיכומים בקדנציה הקודמת, ויצאנו גם לפרסום, וגם משרד ראש הממשלה יצא לפרסום, שפתרנו את בעיית החשמל.
חמד עמאר: אנחנו צריכים להביא, להתקין כמה תקנות, איך אנחנו נותנים אפשרות.
חמד עמאר: לא תקנות, בעצם.
חמד עמאר: כמו שעשינו בחוק שחל, שאמרו: מי שבנה לפני שנת 1987 או 1986, אני לא זוכר; מי שאין לו צו הריסה, ניתן לחבר אותו לחשמל.
חמד עמאר: צריך להתקין כמה דברים, ואז ניתן לחבר לחשמל.
חמד עמאר: הנושא הזה ניתן לפתירה.
חמד עמאר: שני הדברים האלה ניתנים לפתירה תוך חודשים.
חמד עמאר: נוכל להגיע למצב שאנחנו פותרים אותם ואנחנו מתקדמים.
חמד עמאר: ואני כאן רוצה לענות על כמה שדברים שעלו: בנייה לגובה.
חמד עמאר: תאמינו לי שהיום אצל הדרוזים בונים לגובה.
מירי רגב: אין שום סיבה שלא.
חמד עמאר: בונים לגובה.
חמד עמאר: אבל אין לנו תשתיות שיכולות לספק את הבנייה לגובה.
חמד עמאר: אין לנו את התשתיות האלה.
חמד עמאר: ומנהלי המחוזות שנמצאים כאן יכולים להעיד על זה.
חמד עמאר: אין לנו מערכת ביוב, אין לנו כבישים שתיתן, אין לנו מגרשי חנייה למכוניות.
חמד עמאר: אין לנו.
חמד עמאר: אנחנו אומרים: תבנו לגובה.
חמד עמאר: זה זריקה.
חמד עמאר: זה אומרים שהיא זריקה בשביל לפתור את הבעיה.
חמד עמאר: לא ניתן לבנות לגובה, ואנשים בונים לגובה.
באסל גטאס: זו מנטרה.
חמד עמאר: נקודה שנייה שגם תעלה בדיון: יש שטחים ריקים.
חמד עמאר: אני נכנס לבית ג'אן – יש 20, 30, 50 דונם באמצע בית ג'אן, שיכולים לבנות עליהם והם ריקים.
חמד עמאר: אבל האדמה הזאת שלי, ואני לא רוצה למכור לאף אחד.
חמד עמאר: אני רוצה לשמור את האדמה הזאת לנכדים, לנינים, לכולם, ואני לא רוצה למכור.
חמד עמאר: זו אדמה פרטית, לא אדמה של המדינה.
חמד עמאר: זו לא אדמה של המדינה.
חמד עמאר: לכן, גם אם יגידו לך: יש שטחים ריקים אצל הדרוזים בתוך היישובים, והם ריקים, זה אדמות פרטיות של האנשים, שהם לא רוצים למכור.
חמד עמאר: הם רוצים לשמור את האדמות.
חמד עמאר: הנה, מר אלכס שפול מהנהן כי הוא מכיר את הבעיה.
חמד עמאר: אנשים לא רוצים למכור.
חמד עמאר: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.
חמד עמאר: שמדינת ישראל, רשות מקרקעי ישראל יבוא, יכשיר שכונות חדשות, יכשיר שטחים ענקיים לעדה הדרוזית.
חמד עמאר: ומבחינת ריבוי טבעי, אנחנו היום 1.6%, 1.7%.
חמד עמאר: אנחנו הכי נמוך במדינת ישראל.
חמד עמאר: יותר נמוך מהיהודים, יותר נמוך מהנוצרים, יותר נמוך מהמוסלמים.
חמד עמאר: אנחנו הכי נמוך.
חמד עמאר: זו המציאות.
חמד עמאר: אנחנו הכי נמוך – 1.8%.
חמד עמאר: אז בעיה של להכשיר אדמות של רשות מקרקעי ישראל ויש אדמות של רשות מקרקעי ישראל.
חמד עמאר: אני בעצמי עשיתי עבודה עם קובץ של מהנדסים ליד כל ישוב ויישוב.
חמד עמאר: ויש הרבה אדמות להכשיר אותן ולתת להן את כל התשתיות הדרושות.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על תקציב.
חמד עמאר: אין שר, גם שר הפנים שדיברתי איתו, ויושב מר סאהר איסמעיל, גם שר הבינוי והשיכון שאמר: תקציב לתכניות מתאר לא חסר.
חמד עמאר: תבוא, תגיד לי.
חמד עמאר: ואני אומר לכם: זה מה שקיבלתי, התשובה האחרונה שקיבלתי.
חמד עמאר: גם בשבוע שעבר, כשהעליתי את הנושא של הדרוזים בנאומי דקה בשאילתה לשר הבינוי והשיכון, הוא אמר: תקציב לא חסר למגזר הדרוזי.
חמד עמאר: מי שחסר לו שיבוא אליי.
חמד עמאר: אני אומר לכם: מי שחסר, נלך לשר הבינוי והשיכון.
חמד עמאר: הוא אמר שלא חסר תקציב בנושא הזה של התכנון והבנייה.
חמד עמאר: מי שצריך תקציב - - -
באסל גטאס: זה משרד הפנים דווקא, לא - - -
מירי רגב: משרד הפנים - - - אבל, בסדר.
חמד עמאר: לא, משרד הבינוי והשיכון יכול לתקצב.
חמד עמאר: גם במשרד הבינוי והשיכון אני רוצה.
חמד עמאר: משרד הבינוי והשיכון, בדרך כלל, מתקצב - - - של רשות מקרקעי ישראל, אבל הוא אומר:
חמד עמאר: גם אדמות פרטיות שאצל הדרוזים, יש לי תקציב לנושא הזה.
חמד עמאר: אני מצטט את שר הבינוי והשיכון.
חמד עמאר: והשייח היה איתנו גם בישיבה, שהוא גם אמר את זה בישיבה, והוא אמר את זה במליאה – שתקציב לא חסר.
חמד עמאר: ואני מקווה שתקציב לא חסר.
חמד עמאר: אני רוצה גם להגיד כאן: בשבוע שעבר קיבלתי מכתב מהיחידה להתיישבות.
חמד עמאר: אושר תקציב לתכנון של היישוב החדש, ומתחילים גם בתכנון של היישוב החדש.
חמד עמאר: אני מקווה שבעוד 10 שנים, 15 שנה זה ייתן לנו פתרונות לכל הצעירים של העדה הדרוזית.
חמד עמאר: יוצאים לתכנון כבר.
חמד עמאר: הוציאו מכרז לתכנון.
<והיב חביש: לא, כולה 250 יחידות.
<והיב חביש: זה לא פתרון לבני העדה - - -
חמד עמאר: לא, לא, לא, התכנית של היישוב מדברת על 7,000 דונם.
<והיב חביש: 7,000 דונם זה עוד 250 יחידות.
חמד עמאר: 7,000 דונם זה לא 250 יחידות.
חמד עמאר: 7,000 דונם.
חמד עמאר: אני בעניינים שם.
חמד עמאר: אם אתה לא מעודכן, אני מעודכן ממקור ראשון.
<קריאה: בחנבליה.
חמד עמאר: חנבליה.
חמד עמאר: זה בתיאום עם ראשי הרשויות הקודמות.
חמד עמאר: כל ראשי הרשויות.
חמד עמאר: הנושא האחרון שאני אדבר: בנייה בלתי חוקית.
חמד עמאר: אני מבקש לא להשתמש במושג "בנייה בלתי חוקית".
חמד עמאר: בנייה בלתי חוקית – כשאני פולש ובונה על האדמה של רשות מקרקעי ישראל אני פולש.
חמד עמאר: אצל הדרוזים זה בנייה בלתי מורשית.
חמד עמאר: תתחילו לשנן את המושג הזה – בנייה בלתי מורשית.
חמד עמאר: והסברתי את זה יותר מפעם בכנסת.
חמד עמאר: נפסיק להגיד בנייה בלתי חוקית.
חמד עמאר: אין אצל הדרוזים בנייה בלתי חוקית.
חמד עמאר: הם לא גונבים לאף אחד את האדמה.
חמד עמאר: הם לא נכנסים לאף אחד בקרקע שלו.
חמד עמאר: זו הקרקע הפרטית שלהם, שהם רוצים לבנות את הבית שלהם ולהתפתח.
חמד עמאר: ואם יהיו דברים אנחנו ניכנס.
מירי רגב: ולאחר מכן, חבר הכנסת חנא סוייד, אם אתה תרצה לדבר.
מירי רגב: אם לא, אני אתן לעוד כמה ראשי מועצות.
חנא סוייד: איך שאת רוצה.
מירי רגב: אז אני אתן לעוד כמה ראשי מועצות ואז.
<והיב חביש: בוקר טוב לכולם.
<והיב חביש: אני מודה ליושבת ראש הוועדה.
<והיב חביש: באמת תודה על תשומת הלב.
<והיב חביש: אבל תרשו לי בכמה משפטים להבהיר את הנקודה שכל תושב דרוזי מרגיש אותה במדינת ישראל.
<והיב חביש: היישוב ירכא היה 33,450 דונם.
<והיב חביש: תחום השיפוט שלו היום – 15,300 דונם.
<והיב חביש: וזה גורלו של כל ישוב דרוזי במדינת ישראל.
<והיב חביש: האדמות שלנו נגזלו מתחום השיפוט שלנו, וזה סיפור בפני עצמו.
<והיב חביש: דבר נוסף: ישנה מדיניות מכוונת, ואני אוכיח את זה בכמה משפטים.
<והיב חביש: אם אנחנו מדברים על אזור תעשייה ותעסוקה ליישובים הדרוזים, במיוחד לבנות, אז כולכם יודעים את המצב, וזה גורם לאוכלוסייה הדרוזית להיות אוכלוסייה ענייה.
<והיב חביש: ואם ישנם כאלה שמתפרנסים, אז לוקחים את זה, כמו דלת מסתובבת, מהצד השני – בקנסות, ובהרבה דברים כאלה.
<והיב חביש: אז הפכתם אותנו לאסירים: כשלא מרחיבים את המתאר, אנחנו מתחילים לבנות אחד מעל השני.
<והיב חביש: דבר שני, הפכתם אותנו לעניים.
<והיב חביש: דבר שלישי, הפכתם אותנו לאוכלוסייה בעלת איכות חיים הכי נמוכה במדינת ישראל, שזה משפיע גם על מערכת החינוך, גם על הרווחה, גם על הכול.
<והיב חביש: אז אם אנחנו מסתכלים על המכלול, אנחנו האוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל, למרות שכל ההתחייבויות שלנו כאזרחים טובים – הוכח בכל המקומות ובכל הזמנים שאנחנו, מגיע לנו להיות חלון הראווה של מדינת ישראל, אם מדינת ישראל מדברת על דו-קיום, ועל זכות לחיות בה לכל העדות במיוחד.
<והיב חביש: אני רוצה ממש להגיד לך בפירוש, ואני פונה פה, עכשיו, לראשי הרשויות החדשים: את המצב הזה - - -.
<והיב חביש: יודעים שנעשו הרבה מאמצים והרבה תודות לחברי כנסת, כמו חבר הכנסת חנא סוייד, שהוא בא, ומבקר, ובודק.
<והיב חביש: כאיש מקצוע - - -.
<והיב חביש: ידוע לנו שישנם הרבה מאמצים, במיוחד מכיוונו של שר הפנים, במגמה לפתור את הבעיה.
<והיב חביש: וידוע לנו שישנם מנהלי מחוזות, שניים, שהם קרובים לעדה הדרוזית.
<והיב חביש: אבל הסך הכול, לא - - -
מירי רגב: אין פתרון.
<והיב חביש: אין פתרון.
<והיב חביש: אז לכן אני מכריז על זה - - -
מירי רגב: - - - יותר מדי מאמצים, אבל בתכלס התוצאות לא באות.
<והיב חביש: אני מכריז על זה חד-משמעית.
<והיב חביש: אני מאוד מכבד את מה שקבעת.
<והיב חביש: קבעת שלושה חודשים?
<והיב חביש: ניתן לך שלושה חודשים.
<והיב חביש: אם לא יהיה פתרון לבעיה הזו תוך שלושה חודשים – להקפיא את כל הליכי המשפט; כי אני אגיד לך מה קורה בהליך משפטי: אם את מקבלת צו להרוס ואת לא הורסת, מה קורה?
<והיב חביש: את הופכת להיות עבריינית, הפרת צו שיפוטי, וזה קלון.
<והיב חביש: אז הפכו כל תושבינו עם קלון.
<והיב חביש: אז זו בעיה שאי אפשר לחיות.
<והיב חביש: אני פה פונה לראשי הרשויות: אני הולך להכריז בירכא על אוטונומיה פנימית בכל נושא התכנון והבנייה.
<והיב חביש: אני הולך להנפיק היתרי בנייה לכל תושבי ירכא.
<והיב חביש: כל אלה שבנו ללא היתר, אני הולך להנפיק את זה.
<והיב חביש: אם אתם רוצים אותנו עבריינים, אז אני רוצה להיות עבריין מספר אחת בירכא.
<והיב חביש: אז תנו לי להיות העבריין והתושבים יקבלו.
<והיב חביש: וכפי שנעשה, אני אגיד לך גם איפה זה נעשה: זה נעשה במטה אשר.
<והיב חביש: ראש מועצת מטה אשר הנפיק היתרי בנייה לתושבי כליל.
<והיב חביש: גם הליך לא חוקי.
מירי רגב: אתה לא מצפה שאני אתן לך גיבוי להליך - - -
<והיב חביש: אני לא רוצה לגיטימציה.
מירי רגב: אני מבינה בדיוק את מה שאתה אומר, ואנחנו צריכים לתת לזה פתרון ומהר.
<והיב חביש: מודה לך.
<והיב חביש: ואני אומר לך: והיב חביש קיבל את הלגיטימציה שלו מתושבי ירכא, ואני בטוח שאני לא רוצה להיות עבריין, ולא רוצה לקחת את החוק לידיים.
<והיב חביש: אבל אני אומר לך: ניתן את ההזדמנות - - -
מירי רגב: מר והיב חביש, אני לא רוצה לנצל את תעודת המבקר הרשמי שלי בבתי סוהר לגביך.
<והיב חביש: אם זו המטרה – לקחת את הנושא לידיים, לפתור את הבעיה - - - בבית סוהר זה כבוד גדול בשבילי.
<והיב חביש: תודה.
מירי רגב: מר והיב חביש, אני מבינה בדיוק את מה שאתה אומר, וזה גם יהיה הסיכום שלי.
מירי רגב: ואנחנו, עוד לפני שלושה חודשים, נקיים דיון בעניין הזה.
מירי רגב: תיכף היועצת המשפטית שלי גם תקבל משימה בנושא הזה.
מירי רגב: ראש מועצת פקיעין, בבקשה.
מירי רגב: ולאחר מכן, ראש מועצת ינוח-ג'ת.
מירי רגב: ואחרי השלישי, אתה, חבר הכנסת חנא סוייד.
חנא סוייד: אני לא.
<ג'אזי פארס: תודה על הארגון ותודה לכולם.
<ג'אזי פארס: אני גר בכפר פקיעין, וידוע לכם שכפר פקיעין נמצא על שטח שיפוט של 5,400 דונם מאז 1968.
<ג'אזי פארס: אז האוכלוסייה מנתה 2,500 אנשים, והיום אנחנו 5,500.
<ג'אזי פארס: בשנת 1980 הוקמה שכונת החיילים המשוחררים.
<ג'אזי פארס: והיום הצורה הגאוגרפית של הכפר זה שלושה גושים שזה - - -
מירי רגב: תדבר אל שישמעו אותך, כי זה בתמליל.
<ג'אזי פארס: מבחינה גאוגרפית הכפר בנוי בעצם בשלושה מקומות: פקיעין הישנה, פקיעין המערבית, ושכונת החיילים המשוחררים.
<ג'אזי פארס: כאשר המרחק בין כל גוש לגוש זה בערך שלושה קילומטר.
<ג'אזי פארס: אין רצף טריטוריאלי בין המקומות.
<ג'אזי פארס: מאז שנת 2003 קיבלנו 56 מגרשים, שחולקו בשכונת החיילים המשוחררים.
<ג'אזי פארס: ובשנה מתחתנים אצלנו בערך, בממוצע, 30 בחורים דרוזים, ובערך 10, 15 בחורים נוצרים.
<ג'אזי פארס: זאת אומרת, יש לנו בשנה 400 אנשים שמתחתנים.
<ג'אזי פארס: במשך עשר שנים זה 400 חלקות שאנחנו צריכים, ואנחנו קיבלנו 56.
<ג'אזי פארס: עכשיו, הצורה הגאוגרפית של הכפר היא צורה קשה מאוד.
<ג'אזי פארס: מקומות הבנייה הם קשים מאוד.
<ג'אזי פארס: צריך לבנות קומות כדי להגיע לכביש.
<ג'אזי פארס: שם - - - של ממש תהום באזור של החיילים המשוחררים, וצריכים לשלם המון כסף כדי לבנות, כדי להגיע לבסיס.
<ג'אזי פארס: כמובן, המגרשים האלו הם יקרים, גם אלו שמקבלים אותם.
<ג'אזי פארס: ואתם יודעים, אלו, רוב החבר'ה - - -
מירי רגב: משלמים גם על הפיתוח או שהפיתוח שם, בגלל שזה הפריפריה זה נכלל?
<קריאה: ודאי, ודאי.
<ג'אזי פארס: ודאי.
חמד עמאר: משלמים, משלמים - - -
<ג'אזי פארס: משלמים על הפיתוח.
חמד עמאר: משלמים.
באסל גטאס: במחיר המגרש זה כלול.
באסל גטאס: כלול.
<ג'אזי פארס: המצב הסוציו-אקונומי נמוך מאוד אצל כולם.
<ג'אזי פארס: אלו חבר'ה אחרי צבא.
<ג'אזי פארס: חבר'ה שצריכים ללמוד או אחרי לימודים.
<ג'אזי פארס: זו בעיה מאוד רצינית.
<ג'אזי פארס: וחוסר הרצף הטריטוריאלי בתוך הכפר בעצם גם גורם לכמה בעיות: יש אנשים שהם שייכים למעלה יוסף, שהם גרים בסמוך לכפר.
<ג'אזי פארס: שהכפר נותן להם את השירות והם לא משלמים ארנונה לכפר, כי מבחינה חוקית הכפר לא יכול לגבות מהם וגם מעלה יוסף לא גובה מהם.
<ג'אזי פארס: זה בעצם עושה בעיה מאוד-מאוד רצינית.
מירי רגב: מר שוקי אמרני, בעניין הארנונה לפקיעין, פה זה עניין ממש שלכם, משרד הפנים, שאתם יכולים לבדוק את זה נקודתית ולתת לזה מענה.
מירי רגב: לאותם תושבים שהם בין פקיעין לבין מעלה יוסף.
מירי רגב: זו סוגיה שממש יושבת אצלכם.
<שוקי אמרני: נכון.
<ג'אזי פארס: אני חושב שהטיפול הכי טוב זה לעשות רצף טריטוריאלי בין שלושת המקומות, ואז כל הבעיות האלה נפתרות.
<ג'אזי פארס: זה דבר, לדעתי, אלמנטרי שחייבים לעשות אותו.
<ג'אזי פארס: רק דבר אחד, מה שאמר חבר הכנסת חמד עמאר בקשר לריבוי: הריבוי הטבעי שלנו הוא נמוך מאוד, כי אנשים לא רוצים להתחתן כי אין להם איפה לגור.
<ג'אזי פארס: ואנשים עוזבים את הכפר.
<ג'אזי פארס: ואנחנו, התפקיד שלנו גם לשמור על העדה.
<ג'אזי פארס: הבנות שלנו, אתם יודעים, לא יכולות לצאת החוצה.
<ג'אזי פארס: החבר'ה יוצאים החוצה.
<ג'אזי פארס: זה עושה לנו בעיה סוציאלית קשה מאוד.
<ג'אזי פארס: אנחנו מבקשים באמת שניקח את הדברים ברצינות.
<ג'אזי פארס: המצב הוא ממש על הסף.
מירי רגב: ראש מועצת ינוח-ג'ת; ולאחר מכן, מרר.
<מעדא חסבאני: בוקר טוב לכולם.
מירי רגב: בוקר אור.
<מעדא חסבאני: אז, אל"ף, אני מצטרף לדבריו של ידידי, ראש מועצת ירכא, ומחזק את המשפטים שסיים בהם.
<מעדא חסבאני: ועל מנת שבאמת לא יהיה היחיד, היות והקדים אותי בדיבור, אז כנראה גם אצטרף אליו.
<מעדא חסבאני: - - - שיש שניים באמת במעצר ולא אחד.
<מעדא חסבאני: שלפחות שם נוכל לשוחח אחד עם השני.
<מעדא חסבאני: לצערי, זה דיון שני שאני מגיע לכנסת תוך עשרה ימים על הבעיה הזו.
<מעדא חסבאני: פעם אחת בוועדת הכלכלה, וזו הפעם השנייה.
<מעדא חסבאני: ואני מלווה את הבעיה של הדיור במגזר, בכפר שלי, מזה כלא פחות מחמש, שבע שנים.
<מעדא חסבאני: ולצערי, אנחנו אימצנו פה; נראה לי, הכנסת אימצה לעצמה את תורת הכדרור, ועושה את זה ברמת מיומנות ראויה לציון באמת, ולהערכה.
<מעדא חסבאני: ואם אתה בודק עניינית מה התוצאה, מה התוצר שאנחנו מקבלים לפתרון בעיה, שלהבנתי כולם מאמינים, למרות שלא קוראים לילד בשמו: בעיה לאומית.
<מעדא חסבאני: שפוגעת בחברה הדרוזית בצורה בלתי רגילה.
<מעדא חסבאני: גורמת לה נזקים אדירים.
<מעדא חסבאני: התוצאה הסופית היא כלום.
<מעדא חסבאני: פשוט כלום.
<מעדא חסבאני: אפס.
<מעדא חסבאני: זו התוצאה.
<מעדא חסבאני: ואני שואל את עצמי באמת:
<מעדא חסבאני: אם זו התוצאה שאנחנו מקבלים במעורבות כל כך אינטנסיבית, של כל כך הרבה אנשים, כל כך הרבה שרים; שהם לא יכולים להסתכל אחורה כי אי אפשר להפנות את האחריות למישהו אחר, כי היא רובצת על הכתפיים, והתוצאה היא כזו אפס, משהו פה קורה, מדבר בעד עצמו.
<מעדא חסבאני: והשאלה לאן?
<מעדא חסבאני: לאן אנחנו הולכים פה?
<מעדא חסבאני: וגם נניח שיאשרו תכנית מתאר עכשיו.
<מעדא חסבאני: האבסורד הוא שגם אם תאושר תכנית מתאר, התקנון של תכנית המתאר זה אסון לאומי.
<מעדא חסבאני: אסון לאומי במלוא מובן המילה.
<מעדא חסבאני: ומי שניסח אותו – זה מנותק לחלוטין מהמציאות.
<מעדא חסבאני: פשוט מנותק.
<מעדא חסבאני: וכנראה התהום הזו בין מה שקרוי מדינת ישראל שיושבת בתל אביב ובירושלים – אני מחבר את ירושלים כי זה הכנסת פה – לבין הפריפריה הוא כזה נתק עמוק ותהומי.
<מעדא חסבאני: אפילו לא תופסים על מה מדברים.
<מעדא חסבאני: לא תופסים על מה מדברים ומה כותבים, ואם אני אגיד לכם חלק מהתקנון?
<מעדא חסבאני: אני בהלם.
<מעדא חסבאני: כלומר, איך אפשר לכתוב כאלו דברים?
<מעדא חסבאני: איך אפשר להנחות כאלו הנחיות בתקנון של תכנית מתאר שבאה לתת מענה ליישוב וכולי?
<מעדא חסבאני: אני אתייחס אליה תיכף בכמה נקודות.
<מעדא חסבאני: הדבר השני: אם יש בעיה כזו, התהליך הבירוקרטי – יכול להיות שהוא כל כך ארוך?
<מעדא חסבאני: ב-2002 מופקדת התכנית של ינוח – ניתן את הדוגמה של ינוח, רק לשם ההמחשה.
<מעדא חסבאני: אנחנו רואים את הדיון בוועדה המחוזית בנובמבר 2009.
<מעדא חסבאני: אנחנו רואים את הפרסום בנובמבר 2011.
<מעדא חסבאני: אנחנו רואים אחרי זה את ההתנגדויות במרץ 2013.
<מעדא חסבאני: ואנחנו רואים את ההתייחסות המחוזית באוקטובר 2013.
<מעדא חסבאני: דרך אגב, התכנית הזו אמורה לתת מענה לתושבי ינוח-ג'ת למימוש עד 2020.
<מעדא חסבאני: אנחנו ב-2013 ומתי?
<מעדא חסבאני: על מה מדברים פה בדיוק?
<מעדא חסבאני: על מה מדברים?
<מעדא חסבאני: אם התכנית אושרה ב-2020, איך אפשר להפנות אצבע ולהגיד: אנשים עבריינים?
<מעדא חסבאני: באיזו זכות עושים את זה בכלל?
<מעדא חסבאני: מה פתאום שיקראו לנו עבריינים?
<מעדא חסבאני: שהתכנית שלנו שהפקדנו, והלכנו בתהליך סדור, נכון, וב-2020 לא נקבל את האישור.
<מעדא חסבאני: אז מה יקרה ב-2040 באמת?
<מעדא חסבאני: תראו, אני אכנס לתקנון.
<מעדא חסבאני: מה זה איחוד וחלוקה?
<מעדא חסבאני: רשום.
<מעדא חסבאני: בהסכמה או בלי הסכמה של הבעלים.
<מעדא חסבאני: עולה על הדעת עכשיו שיש שכונות; כלומר, יש מקומות קיימים כבר.
<מעדא חסבאני: אתה רוצה שנעשה תכנית חלוקה, איחוד וחלוקה למקומות קיימים?
<מעדא חסבאני: אנשים גרים.
<מעדא חסבאני: אתה רוצה שנבוא ונדבר על בעלות פרטית, אדמות חקלאיות בבעלות פרטית?
<מעדא חסבאני: נבוא ונדבר על איחוד וחלוקה.
<מעדא חסבאני: ועוד מה?
<מעדא חסבאני: לקבוע מראש את הקריטריון של גודל המגרש – 500 מטר.
<מעדא חסבאני: נניח שיש לי 500 מטר.
<מעדא חסבאני: באיחוד וחלוקה אני אמור לאבד את החלק היחסי, יישארו לי 300 מטר.
<מעדא חסבאני: מה אני עושה איתם באמת?
<מעדא חסבאני: מי הסכים לזה בכלל?
<מעדא חסבאני: עולה על הדעת שזה יקרה?
<מעדא חסבאני: אנשים פשוט מנותקים.
<מעדא חסבאני: מדברים איתך מהאולימפוסים עליו, וכאילו הם הורידו הנחיות שזה יקרה.
<מעדא חסבאני: עכשיו, באים לקבוע לך הנחיות לתכנון ובנייה.
<מעדא חסבאני: מה קובעים?
<מעדא חסבאני: חומה בקצה דירה, בדירת קצה.
מירי רגב: בוא רק תסכם את הדבר הכי חשוב מבחינתך, כי אני רוצה לתת לעוד אנשים לדבר.
<מעדא חסבאני: אני אסכם.
<מעדא חסבאני: רגע, סליחה, גברתי היושבת הראש, אנחנו באנו לפה, ואני אגיד לך את האמת, אנחנו גם טעונים מעוצמת הכאב, ואין לנו תשובה, ולא יכולים להסתכל לילדים שלנו בעיניים.
מירי רגב: אני מבינה אותך.
<מעדא חסבאני: וזו בדיוק הסיבה שאנחנו באים לפה.
מירי רגב: אתה לא היחיד, דרך אגב.
<מעדא חסבאני: אני לא היחיד.
<מעדא חסבאני: אז מה?
מירי רגב: גם ראשי הערים בכל הארץ מגיעים לפה הרבה יותר, דרך אגב.
<מעדא חסבאני: מאה אחוז.
<מעדא חסבאני: עכשיו, מה זה דירת קצה, דרך אגב, שהיא מוקפת חומה?
<מעדא חסבאני: מה, אנחנו בונים את הגטו העתידי?
<מעדא חסבאני: מה קורה פה?
<מעדא חסבאני: מה זה לתחם?
<מעדא חסבאני: אתה רוצה לנתק אותי מהשטח שלי?
<מעדא חסבאני: אני חקלאי.
<מעדא חסבאני: אני פלאח.
<מעדא חסבאני: נולדתי - - - פלאח, ואני רוצה להישאר פלאח.
<מעדא חסבאני: מה פתאום?
<מעדא חסבאני: מה זה החומות האלה מסביב?
<מעדא חסבאני: מי יקים את זה בכלל?
<מעדא חסבאני: מה זה מתנים?
<מעדא חסבאני: שימו לב מה קורה בכנסת הזאת.
<מעדא חסבאני: אתה צריך לקבוע מועד, בתכנית לקבל היתר, להתחבר לנקודת ביוב.
<מעדא חסבאני: הביוב הוא בתאגיד.
<מעדא חסבאני: התאגיד אין לעצמו את הסמכות.
<מעדא חסבאני: התאגיד בכלל מנותק מהעולם, בשלו.
<מעדא חסבאני: עוסק ברכב, ובתנאי שירות, ובכסף שלנו.
<מעדא חסבאני: ואחרי זה אנחנו צריכים להתחייב.
<מעדא חסבאני: איך אני יכול להתחייב על כזה דבר?
<מעדא חסבאני: איך?
<מעדא חסבאני: ומחייבים אותך בפתרון קצה.
<מעדא חסבאני: עכשיו, בכלל, רוצים אדריכל נוף, וקבעו שם ציפוי קירות באבן.
<מעדא חסבאני: באמת?
<מעדא חסבאני: אני במודל ירושלים עכשיו.
<מעדא חסבאני: הגענו לירושלים.
<מעדא חסבאני: בשמחה.
<מעדא חסבאני: באמת.
<מעדא חסבאני: אין לנו כסף לבנות את הדירה, אתם רוצים שנצפה גם קירות באבן, ואדריכל נוף?
<מעדא חסבאני: איך זה עולה על הדעת?
<מעדא חסבאני: ואם אני מחבר לזה את המצב הסוציו-אקונומי, אז הבעיה באמת בשיאה.
<מעדא חסבאני: המימון: מי יעשה את התכניות המפורטות?
<מעדא חסבאני: מי זה?
<מעדא חסבאני: מי אמור לממן?
<מעדא חסבאני: מי אמור את תכנית האיחוד וחלוקה?
<מעדא חסבאני: מי?
<מעדא חסבאני: מגיש את התכנית?
<מעדא חסבאני: קובעים לך דרכים.
<מעדא חסבאני: דרך אגב, בתוך - - - היישוב הקיים, הדרכים, מחויבת נסיגה מהקו של שלושה מטר.
<מעדא חסבאני: עכשיו, בחדש – חמישה מטר.
<מעדא חסבאני: איך מתחברת שכונה חדשה עם שכונה קיימת?
<מעדא חסבאני: זה שלושה וזה חמישה.
<מעדא חסבאני: מישהו יסביר לי מה ההיגיון.
מירי רגב: אוקיי, משפט אחרון.
<מעדא חסבאני: משפט אחרון.
<מעדא חסבאני: דרך אגב, אני רוצה לעדכן אותך ולבשר פה שיש שיפור, דרך אגב, בסוגיה של הקנסות.
<מעדא חסבאני: היינו בוועדת הכלכלה לפני שבוע.
<מעדא חסבאני: באמת העלינו את הסוגיה של הקפאת ההליכים וכולי.
<מעדא חסבאני: חל שיפור.
<מעדא חסבאני: יפה.
<מעדא חסבאני: מה השיפור?
<מעדא חסבאני: שכבוד הממונה על הוועדה המקומית לתכנון ובנייה, שעד עכשיו נתן עבירות או הגיש כתבי עבירה נגד סעיף 206.
<מעדא חסבאני: עכשיו גם מוסיף, אחרי שנה מגישים עבירה בגין סעיף 210.
<מעדא חסבאני: שם על 30 אלף שקל.
<מעדא חסבאני: עכשיו, קונסים אותו ב-50 אלף שקל ומעלה.
<מעדא חסבאני: תראי את השיפור.
<מעדא חסבאני: את מבינה מה קורה פה?
<מעדא חסבאני: מה האבסורד הזה?
מירי רגב: וגם 210 על מאתיים - - -
<מעדא חסבאני: סעיף 210 לחוק הבנייה, תכנון ובנייה.
<מעדא חסבאני: זה השיפור, דרך אגב.
<מעדא חסבאני: זה השיפור עכשיו, אצלנו.
מירי רגב: אם עד עכשיו הם קיבלו על עבירה של בנייה ללא היתר, ועכשיו על הבנייה ללא היתר – של?
<קריאה: שימוש במבנה ללא היתר.
מירי רגב: שימוש במבנה ללא היתר.
<מעדא חסבאני: זה שימוש בהיתר, על מנת שיוסיפו עוד משהו לעבירה.
<מעדא חסבאני: עוד.
<מעדא חסבאני: לסחוט עוד יותר את הלימון.
מירי רגב: תן לי רגע, אני רוצה לסכם את זה.
מירי רגב: זה נושא חשוב שהוספת.
<מעדא חסבאני: עכשיו, אני מברך את השר ואת המנכ"ל על ההחלטה להקים את הצוות הזה.
<מעדא חסבאני: אני מקווה שהצוות הזה לא יתמחה בכדרור, יתמחה בעשייה בהבקעה.
<מעדא חסבאני: יבקיע מהר את השער.
<מעדא חסבאני: אבל הייתי מבקש לצרף לצוות הזה מישהו מהמגזר שמכיר את הבעיות, מכיר את האופי, מכיר.
<מעדא חסבאני: ייצור את החיבור הזה.
<מעדא חסבאני: שלא לדבר – מישהו מדבר בירושלים משהו, ומה שקורה בינוח-ג'ת זה משהו אחר לגמרי, שביניהם אין שום מפגש.
<מעדא חסבאני: תודה.
מירי רגב: ראש מועצת מרר, בבקשה.
<זיאד דגש: טוב, בוקר טוב לכולם.
<זיאד דגש: תודה לך על הדיון, על - - -.
<זיאד דגש: תודה לחברי הכנסת.
<זיאד דגש: תודה לשייח.
<זיאד דגש: הבעיות כמעט דומות בכל היישובים.
<זיאד דגש: במרר כבר תכנית המתאר, תתפלאו לשמוע, מ-1998.
<זיאד דגש: עד עכשיו זה מתגלגל.
<זיאד דגש: אנחנו הכנסנו את התכנית לאיחוד וחלוקה.
<זיאד דגש: אני לא יודע מתי זה כבר הסיום הזה של התכנית.
<זיאד דגש: אני כבר צופה בעיות עם התושבים.
<זיאד דגש: ואני לא יודע כמה זמן ייקח - - - שלוש-ארבע שנים.
<זיאד דגש: לא יודע.
<זיאד דגש: בקשר לבנייה הבלתי חוקית: כבר מעל 200, 200 ומשהו בניינים ללא היתרים.
<זיאד דגש: אני מצטרף לחבר'ה, גם כן, פה, כל הבעיות שהעלו.
<זיאד דגש: הבעיה הבוערת שלנו, כראשי רשויות חדשים – אני חדש-ישן.
<זיאד דגש: הייתי גם בקדנציה, לא שעברה, לפני כן – ואני טיפלתי בגיוס הכספים של התכנית, אבל - - -
מירי רגב: של החלוקה וההפרדה?
<זיאד דגש: כן.
מירי רגב: אתם בעצם באותה בעיה של ינוח-ג'ת.
<זיאד דגש: איחוד וחלוקה.
<זיאד דגש: ולצערי, היום אני רואה את התכנית.
<זיאד דגש: אני אתמול דיברתי עם המהנדס – זה ייקח עוד שלוש-ארבע שנים.
<זיאד דגש: אני לא יודע אם זה ייפתר גם.
<זיאד דגש: אז כל הבעיות כמעט דומות בכל היישובים.
<זיאד דגש: הפכו את התושבים שלנו כבר לעבריינים.
<זיאד דגש: עברייני בנייה.
<זיאד דגש: חייל שמשתחרר, רוצה לבנות, רוצה להתחתן; זה אחרי הלימודים, אם יש לימודים בכלל – יש לו את הלימודים, אם יש אפשרות.
<זיאד דגש: אז בעיה קטסטרופלית הולכת ומתרחבת אצלנו ביישוב.
<זיאד דגש: זה דומה בכל המגזר.
<זיאד דגש: להזכיר, אנחנו ישוב מעורב בשלוש עדות.
<זיאד דגש: מה אני אגיד לך, העניין של הבנייה כבר הולך להתפוצץ בכל היישוב.
<זיאד דגש: לא יודע איך אנחנו נפתור את הבעיה הזו.