GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: אנחנו סבורים שהמועד הזה צריך להיות קצר יותר.
<תומר רוזנר: הצעת יושבת-ראש הוועדה היתה חמישה ימים קלנדריים.
מירי רגב: חמישה ימים.
<תומר רוזנר: אני גם רוצה להזכיר שדעת הרוב בבית-המשפט העליון, שמונת השופטים ראו לבטל את ההסדר של סעיף 30א רבתי כולו ולא הסתפקו בביטול ההסדר של שלוש שנים כאשר דעת המיעוט היתה שמספיק לבטל את ההוראה של שלוש שנים, אבל בית-המשפט הדגיש את דעת הרוב שבעצם כל ההסדרים הנלווים צריכים להשתנות בפרופורציה לתקופה המקסימאלית שבה מדובר.
<תומר רוזנר: ולכן, הותרת ההסדרים המשניים כפי שאמרתי, למשל הדוגמה הראשונה בסעיף קטן (א) צריכה להשתנות בהתאם.
גדעון סער: אתה מתכוון ל-30א(א)?
<תומר רוזנר: ההערה הבאה שלנו מתייחסת לסעיף 30א(ב).
<תומר רוזנר: גם כאן מדובר על עילות שבהם אפשר יהיה לשחרר את המסתנן בערובה ולא להוסיף ולהחזיק אותו במשמורת גם אם מתקיימים שורה של עילות שמפורטות פה בפסקאות המשנה של הסעיף.
<תומר רוזנר: בעיקרו זה טעמים הומניטריים, טעמים של בריאות וטעמים כאלה ואחרים.
<תומר רוזנר: ברישה של הסעיף חוזרת הממשלה על המינוח שלא מספיק שהתקיימו התנאים ההומניטריים המפורטים בפסקאות האלה אלא שגם אותם מקרים גם אם כאשר הם מתקיימים, צריכים להיות - - -
גדעון סער: אני מקבל את שתי ההערות, גם 30א(א) לעניין החמישה במקום שבעה, וגם לעניין השמטת מקרים חריגים.
מירי רגב: אוקיי, יפה.
<תומר רוזנר: אוקיי, אבל אני חושב שהוועדה צריכה לשמוע על מה - - -
גדעון סער: אני לא רוצה שתנמק באריכות.
גדעון סער: מצאתי בזה טעם.
<תומר רוזנר: בסעיף קטן (ג) שהוא הסעיף שמונה את התקופות, כאן גם נעשה שינוי אחד לעומת החוק שבוטל.
<תומר רוזנר: בחוק שבוטל בפסקה (2) דובר על תשעה חודשים שבהם ניתנת האפשרות לבדוק את בקשת המסתנן לרישיון ישיבה.
<תומר רוזנר: הכוונה היא לאותם מסתננים שסבורים שהם זכאים למקלט בישראל כפליטים או כמבקשי מקלט ואז הם מגישים בקשה שאמורה להיבחן על-ידי הגורמים המוסמכים במשרד הפנים.
<תומר רוזנר: כאן נאמר בפסקה (1) שתוך שלושה חודשים אם לא מתחילים בבדיקה צריך לשחרר אותם, רשאי הממונה לשחרר אותם, ובפסקה השנייה נאמר שאם תוך שישה חודשים לא מתקבלת החלטה האם הם פליטים או לא רשאי הממונה לשחרר אותם.
<תומר רוזנר: השינוי כאן היה, כפי שאמרתי, בפסקה (2) במקום תשעה חודשים, שישה חודשים הממשלה מציעה.
<תומר רוזנר: הבעיה שלנו היא עם פסקה (3) שאומרת שאחרי חלוף שנה עדיין יש לממונה ביקורת הגבולות שיקול דעת.
<תומר רוזנר: הוא יכול להחליט שהוא לא משחרר כי כתוב ברישה של הסעיף, בסעיף קטן (ג) ברישה: הממונה רשאי לשחרר את המסתנן אחרי תום שנה.
<תומר רוזנר: גם כאן נציגת המדינה בבית-המשפט הצהירה שיש לקרוא את הרשאי הזה כמשמעות חייב, ולכן אנחנו לא רואים סיבה שלא לומר את מה שהמדינה הצהירה בעצמה שאחרי שנה ישוחרר, כמובן בכפוף למגבלות שמופיעות בסעיף שלאחר מכן שהן המגבלות שבהן לא ישוחרר גם בחלוף שנה, אם הוא מהווה סכנה לביטחון הציבור, אם הוא לא משתף פעולה וכו'.
<תומר רוזנר: לסעיף קטן (ד) ההערה שלנו מתייחסת לפסקה (3).
<תומר רוזנר: פסקה (3) מדברת על מצב שבו מחזיקים את המסתנן במשמורת גם בחלוף שנה.
<תומר רוזנר: אפשר כמובן גם בחלוף שנה.
<תומר רוזנר: כאן נאמר שהעילה להחזיק אותו במשמורת היא שבמדינת מושבו מתקיימת פעילות עוינת לישראל.
<תומר רוזנר: אנחנו יודעים שבאחת ממדינות המפורטות, במקרה הזה סודן, מתקיימת פעילות שהיא ידועה לרובנו שאפשר לראות בה פעילות עוינת לישראל.
<תומר רוזנר: זאת אומרת שהמשמעות היא שבעצם המסתנן הספציפי הוא לא מוחזק בשל עוונו שלו אלא בשל עוון - - -
מירי רגב: בשל עוון המדינה.
מירי רגב: זאת אומרת, אם מישהו מגיע מאירן ואין איתו באופן עקרוני בעיה שב"כית או ביטחונית.
זבולון כלפה: או לא יודעים שיש איתו בעיה.
מירי רגב: השב"כ אמר שאין איתו בעיה כי אם היתה בעיה בסעיף (ד)(2) יש בעיה בשחרורו כדי לסכן את ביטחון המדינה.
מירי רגב: זאת אומרת, פה מדברים על האדם עצמו.
מירי רגב: אם יש איתו בעיה של סיכון מדינת ישראל צריך להחזיק אותו כמובן.
מירי רגב: אבל אם הוא בא מאירן ואיתו אין בעיה, אבל אירן היא מדינת טרור למדינת ישראל, רק מעצם הגעתו מאירן צריך בעצם להחזיק אותו, זה מה שאנחנו אומרים פה.
גדעון סער: או להגיע למדינות אחרות.
מירי רגב: או להגיע למדינות אחרות.
גדעון סער: אני לא מקבל, אני - - -
מירי רגב: בסדר, תיכף תוכל להתייחס להכול.
גדעון סער: אני מקבל את ההערה הקודמת בנושא שנה.
מירי רגב: אחרי שנה ישוחרר.
גדעון סער: זו הכוונה ואני מקבל את ההערה.
גדעון סער: אני לא מקבל את ההערה האחרונה ואני מבקש שדניאל יסביר אחרי זה למה.
<תומר רוזנר: אני רוצה להסביר.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שההסדר הזה באופן ברור עומד בסתירה לעקרונות חוקתיים שקבע בית-המשפט העליון בקשר למעצרים מינהליים, הגבלת מקום מגורים של אנשים, וגם בפסק הדין הנדון בית המשפט הזכיר באופן נרחב את ההלכות האלה שמתייחסות למעצרים מינהליים, הגבלות מקום מגורים, וקבע שהעיקרון החוקתי מחייב סיכון אינדיבידואלי באותו אדם כדי - - -
גדעון סער: אני לא יכול להוכיח סיכון אינדיבידואלי של כל אזרח אירני, אולי אתה יכול.
גדעון סער: אני לא יכול ואני לא מקבל את ההערה.
מירי רגב: רגע, בסדר.
מירי רגב: תמשיך את ההערות שלך ובסוף השר יגיב לכל ההערות.
<תומר רוזנר: המשמעות היא שגם כאשר אותו אדם יבוא ויוכיח שבעה נקיים שהוא באמת נרדף ואפילו אין לו שום קשר לשום ארגון, הוא אפילו יוכיח את זה, אי-אפשר יהיה לשחרר אותו.
גדעון סער: בשעתו היה פה מסתננים מעירק שש שנים שהוחזקו.
גדעון סער: זה הגיע עד בית-המשפט העליון, למיטב ידיעתי.
גדעון סער: אני פשוט מעיר.
מירי רגב: תומר, הבהרת את אמירתך - ברור.
<תומר רוזנר: ההערות הנוספות בהקשר הזה נסמכות על ההערה שדיברנו עליה קודם לגבי המועדים, תקופות הביקורת השיפוטית או של בית הדין למשמורת של המסתננים.
<תומר רוזנר: זה לא מופיע בהצעה הממשלתית, זה בסעיפים אחרים שמופיעים בהמשך, כאשר נאמר שהמסתנן יובא בית-הדין למשמורת מידי 60 ימים.
<תומר רוזנר: אנחנו סבורים שזה תקופה ארוכה מדי וצריך להתאים אותה שוב לתקופה הנדונה שהיא קצרה יותר, ולכן לקצר אותה ל-30 ימים.
<תומר רוזנר: וגם ההבאה הראשונה בפני בית-הדין למשמורת בחוק כפי שהוא כרגע מוצע זה יהיה תוך 14 ימים, וגם כאן מציעה יושב-ראש הוועדה לקצר לעשרה ימים.
<תומר רוזנר: בפרופורציה - במקום שבעה ימי עבודה מציעים לקצר לחמישה, אותו דבר במקום 14 ימים לקצר לעשרה.
<תומר רוזנר: אלה ההערות שלנו.
מירי רגב: יש כאן מספר הערות של הוועדה ותיכף יסביר את זה היועץ דניאל.
מירי רגב: לפני שדניאל יסביר אני רוצה לשמוע את ההתייחסויות של כלל חברי הכנסת לסעיפים האלה.
גדעון סער: אני, מבחינתי, מקובלים עליי ההערות, למעט ההערה שאמרתי שאני לא מקבל ואני מבקש מהיועץ המשפטי של מינהל האוכלוסין להסביר למה.
מירי רגב: אם לא אכפת לך, נשמע את שאר חברי הכנסת ואת ההתייחסויות.
מירי רגב: שלוש דקות לכל דובר בשלב הזה.
מירי רגב: כל הדוברים יוכלו להתייחס שוב לגבי הסעיפים האחרים.
מירי רגב: חברת הכנסת איילת שקד, בבקשה.
מירי רגב: לאחר מכן נציגת נציבות האו"ם לפליטים.
איילת שקד: יש לי שלוש התייחסויות לסעיף קטן (ג).
איילת שקד: לסעיף קטן (ג)(2) אני מציעה, ואני אגיש את זה בתור הסתייגות, להטיל חובה לבדיקת בקשות המקלט תוך שישה או תשעה חודשים.
איילת שקד: אין סיבה שהמדינה לא תדע לבדוק את בקשות המסתננים תוך שישה או תשעה חודשים.
איילת שקד: זה גם הולם את הדין הבין-לאומי, זה גם פחות פוגע בזכויות המסתננים וזה גם מאפשר למדינה להחזיר תוך זמן קצר מי שהוא בר-החזרה.
איילת שקד: הם לא משתקעים פה.
מירי רגב: את ההסתייגויות הם יעבירו בהצבעה.
מירי רגב: אבל אתם יכולים להגיש את ההסתייגויות כבר עכשיו כשאנחנו דנים עליהן לפני ההצבעה.
איילת שקד: אני הגשתי.
איילת שקד: זאת אומרת, לחייב את הרשות תוך שישה או תשעה חודשים לבדוק את הבקשה של המסתננים.
מירי רגב: זאת אומרת, שיוסיפו לרשות תקנים, זה מה שאת אומרת, שהיא תעבוד יותר מהר.
איילת שקד: חייבת, כן.
איילת שקד: אפשר לסדר לתוך שישה חודשים.
איילת שקד: כמובן ניסחתי את הסעיף: אלא אם שר הפנים - - -מטעמים מיוחדים.
איילת שקד: חשוב להדגיש שזה גם מונע השתקעות של מסתננים שהם ברי החזרה.
גדעון סער: אבל פה כתוב שישה חודשים.
איילת שקד: נכון, כתוב שישה חודשים אבל זה לא חובה.
איילת שקד: המחוקק לא מחייב אתכם.
מירי רגב: זה לא מחייב.
מירי רגב: זה רשאי, רשאי, רשאי.
מירי רגב: הדבר היחידי שמחויב על-פי החוק זה אחרי שנה שחרור.
מירי רגב: זה הדבר היחידי שהחוק אומר: אחרי שנה ישוחרר, כי זו כוונת החוק ואנחנו לא רוצים לפרש אותה אחרת.
משה מזרחי: קיבלת את ההערה שזה לא רשאי אלא ישוחרר.
מירי רגב: נכון, לכן הוספנו את זה והשר הסכים לזה, חבר הכנסת מזרחי.
מירי רגב: בכל זאת אנחנו עושים.
משה מזרחי: בלי שום קשר למהות העניין, אבל מה שהיא מעלה זה נכון ל- - -
מירי רגב: תיכף אתה תדבר ואם אתה מצטרף לזה אנחנו נשקול את זה.
מירי רגב: היועץ המשפטי, נא לכתוב את כל ההערות כדי שנוכל להתייחס אליהן.
<תומר רוזנר: כן, רושמים.
איילת שקד: הערה שנייה לסעיף (ג)(3), חלפה שנה מיום תחילת החזקתו של המסתנן במשמורת הוא יכול להיות משוחרר.
איילת שקד: לאן הוא משוחרר?
איילת שקד: האם הוא משוחרר למתקן הפתוח או שהוא משוחרר לערי ישראל אחרי שנה?
איילת שקד: שאלה שלישית לשר, אני יודעת שהיו התלבטויות האם לעשות את תקופת המשמורת שנה או שנה וחצי.
איילת שקד: מדוע לא שנה וחצי?
איילת שקד: לדעתי, שנה זה לא מספיק מרתיע ולאן הוא משוחרר.
איילת שקד: אם כן, לאן הוא משוחרר אם הוא משוחרר לערים אחרי שנה, או שהוא עובר למתקן הפתוח, ואיפה כתוב שהוא עובר למתקן הפתוח כי אני מניחה שזו הכוונה.
איילת שקד: ב', למה שנה ולא שנה וחצי?
מירי רגב: נענה על הכול בסוף.
מירי רגב: איילת שקד, תודה.
מירי רגב: הגברת אנגלברכט תציג את עצמה.
מירי רגב: היא מדברת באנגלית אבל משום שהתושבים פה והאזרחים פה מבינים עברית אז את תצטרכי לתרגם את הדברים כדי שגם הציבור יבין.
<יפה שפירא: לא, יש את התרגום.
מירי רגב: יש את התרגום, בסדר גמור.
מירי רגב: הוא איננו פה ולכן זבולון קלפה.
מירי רגב: ברוכה הבאה.
<ואלפורגה אנגלברכט: (מדברת בשפה האנגלית.
<ואלפורגה אנגלברכט: להלן תרגום דבריה כפי שנמסר לוועדה.
<ואלפורגה אנגלברכט: ) שלום רב.
<ואלפורגה אנגלברכט: נציבות האו"ם לפליטים בהיותה הסוכנות המוסמכת לפקח על יישומה של אמנת הפליטים משנת 1951, מקדמת בברכה את ההזדמנות להשתתף בהליכים אלו.
<ואלפורגה אנגלברכט: אנו מכירים במאמציה של מדינת ישראל לתקן את החוק בעקבות החלטת בית המשפט העליון ולאור מחויבויותיה במישור הבין-לאומי.
<ואלפורגה אנגלברכט: נציבות האו"ם לפליטים מוטרדת בעיקר מכך שהחוק אינו מבחין בין מהגרי עבודה לבין מבקשי מקלט עבודה וכי הוא יוחל ללא אבחנה על מספר משמעותי של אנשים הזכאים להגנה בין-לאומית, לרבות מבקשי מקלט ופליטים.
<ואלפורגה אנגלברכט: בנוסחו היום, החוק אינו עומד בקנה אחד עם רוחה שלא מנת הפליטים משנת 1951.
<ואלפורגה אנגלברכט: הצורך לכלול התייחסות לכך שאלו המבקשים לקבל הגנה ממדינת ישראל יזכו ליחס התואם את הדרישות הקבועות באמנת הפליטים משנת 1951 ובפרוטוקול שלה משנת 1967, לרבות עיקרון אי-ההחזרה ׁ(non –refoulement).
<ואלפורגה אנגלברכט: ההתייחסות כאמור נכללה בתיקון הקודם לחוק.
<ואלפורגה אנגלברכט: הצורך לכלול הוראה נפרדה המבטיחה כי תתאפשר גישה להליך ראוי לקביעת מעמד של פליט, זאת בין אם במשמורת, ובין אם במרכז השהייה או למבקשי מקלט החיים במרכזי הערים בישראל, יש להבטיח כי גישה להליכי קביעת מעמד של פליט תתאפשר גם לאוכלוסיות שאינן ברות הרחבה כגון אריתראים וסודנים רבים אשר לא תתאפשר להם בעבר להגיש מקלט, ואשר צרכיהם להגנה בין-לאומית טרם נבדקו.
<ואלפורגה אנגלברכט: מבקשי מקלט אינם מסתננים.
<ואלפורגה אנגלברכט: יש להבהיר בהצעת החוק מיהו מבקש מקלט וכי המונח "מסתנן" וחלקים רלוונטיים בחוק לא יחולו על מבקשי מקלט או על אנשים הזכאים להגנה בין-לאומית.
<ואלפורגה אנגלברכט: משמורת - על-פי המשפט הבין-לאומי, החזקה במשמרות של מבקשי מקלט או אנשים אחרים הזכאים להגנה בין-לאומית (מי שאינם ברי הרחקה) הינה בגדר מוצא אחרון – אמצעי שיש להפעילו בנסיבות חריגות בלבד ולתקופה קצרה ככל הניתן (בהסתמך על עיקרון המידתיות).
<ואלפורגה אנגלברכט: במבט ראשון ניתן היה להתרשם כי הצעת החוק הנוכחית מגבילה את תקופת המשמורות המקסימלית לשנה אחת.
<ואלפורגה אנגלברכט: אולם למעשה, הצעת החוק תאפשר משמורת חוזרת וממושכת של מבקשי מקלט ואנשים אחרים ברי הגנה לתקופות ממושכות הרבה יותר (כמצוין בסעיף 32כ).
<ואלפורגה אנגלברכט: החזקה במשמרות של אנשים שכבר שוהים בשטחה של המדינה וזקוקים להגנה בין-לאומית (כפי שיתאפשר על-פי הוראת הצעת החוק) הינה לחלוטין לא מקובלת.
<ואלפורגה אנגלברכט: ככלל, הוראת הצעת החוק בנוגע למשמורת אינן תואמות את משפט הפליטים וסטנדרטים בין-לאומיים.
מירי רגב: עיקרי הדברים שאמרה פה נציבות האו"ם נמצאים פה מבחינת התרגום.
מירי רגב: היא התייחסה לשלושה דברים עיקריים: גם לגבי השנה של המתקנים הפתוחים.
מירי רגב: באופן עקרוני זה מקובל עליהם, מתקני השהייה, אבל יש להם בעיה עם חזרות של אותם גורמים.
איילת שקד: שנה זה סגורים.
מירי רגב: עם הסגורים.
מירי רגב: היא גם לא הבינה מה זה - אין הגדרה של מיהו מבקש מקלט, מסתנן, אבל יש הגדרה כזאת בחוק הקודם ואנחנו לא דנים פה בהגדרות.
<תומר רוזנר: יש הגדרה של מי שהוא מסתנן.
<תומר רוזנר: הם מבקשים להתייחס באופן נפרד למי שהוא מבקש מקלט או פליט.
מירי רגב: אנחנו נתייחס לזה בסוף הדברים וניתן תשובות גם לנושאים האלה, מן הסתם.
מירי רגב: דב חנין הגיע וזה בדיוק בזמן שלך לדיבור.
מירי רגב: יש לך שלוש דקות להתייחסות רק לסעיפים שאנחנו מדברים עליהם.
עיסאווי פריג': איך תספיק בשלוש דקות?
מירי רגב: זה מה שיש, אנחנו עובדים לפי סעיפים.
דב חנין: אז אני אומר את מה שיש לי בדקות האלה וגברתי תחליט מה היא רוצה לעשות אחר כך.
מירי רגב: יש לך שלוש דקות ובשלוש דקות תגיד מה שאתה רוצה.
מירי רגב: אבל אנחנו עכשיו התחלנו לדבר על סעיפי החוק.
משה מזרחי: מה זה הבליץ הזה?
משה מזרחי: מה קרה?
משה מזרחי: אקדח על הרקה?
מירי רגב: זה לא בליץ, כך אנחנו עובדים.
משה מזרחי: חצי חוק את נותנת שלוש דקות להסתייגויות?
משה מזרחי: באמת, זה רציני?
מירי רגב: זה לא חצי חוק, זה הרבה פחות.
מירי רגב: זה עמוד וחצי, מזרחי.
גדעון סער: עמוד אחד מתוך 21 עמודים.
משה מזרחי: נו, באמת.
משה מזרחי: אתה קצת מכיר את עבודת הכנסת - - -
מירי רגב: לאחר מכן יהונתן יעקובוביץ, המרכז למדינות הגירה.
משה מזרחי: הדיון עצמו לא חוקתי.
מירי רגב: הדיון לא חוקתי, בבקשה.
<קריאה: זה שנכנסו לפה זה לא חוקתי ולא חוקי.
<קריאה: זה אסור.
משה מזרחי: יש לך מספיק כתובות לשאול למה הם פה.
משה מזרחי: הלוואי והחוק הזה יוציא אחד מכם, אחד.
משה מזרחי: אם הוא יוציא אחד מכם אני חותך רגל.
מירי רגב: מי זה "מכם"?
גדעון סער: אל תתחייב, חבר הכנסת מזרחי.
משה מזרחי: אחד.
משה מזרחי: חמש שנים אתם ממציאים המצאות, חמש שנים ואלה יושבים ו- - -, וכלום לא משתנה אצלכם.
משה מזרחי: כלום לא משנה אצלכם, רק לבלבל אתכם עם השטויות האלה פה.
משה מזרחי: מחר בבוקר לא תתעורר לבוקר חדש.
משה מזרחי: זה לא ינצח אתכם, את הבעיה.
מירי רגב: מזרחי, די.
מירי רגב: דב חנין, בבקשה - שלוש דקות.
דב חנין: אני מתנצל שאני מצטרף לדיון הוועדה רק עכשיו.
דב חנין: הייתי במליאת הכנסת, העליתי הצעה לסדר-היום ולכן אני אומר את מה שיש לי לומר על החוק ברמה הכללית.
דב חנין: זוהי זכותי כחבר כנסת.
מירי רגב: יש לך זכות במליאה להגיד את זה.
דב חנין: לא, יש לי זכות להגיד את זה גם בוועדה.
דב חנין: גברתי, אני מפנה את תשומת ליבך, וחבל שהיועץ המשפטי של הכנסת לא נמצא איתנו כאן - - -
מירי רגב: נמצא פה היועץ המשפטי של הוועדה ואני מתארת לעצמי שהוא סומך עליו לא פחות.
דב חנין: היועץ המשפטי יידרש לעניין אם יהיה צורך.
דב חנין: אני אומר את דבריי קודם כל על זכותי לדבר כאן.
דב חנין: אני חבר הוועדה.
דב חנין: חובתי כחבר כנסת להשתתף באופן פעיל בוועדה, חובתי כחבר כנסת להשתתף באופן פעיל במליאת הכנסת.
דב חנין: ולכן, דיוני ועדות לא מתקיימים במקביל למליאה אלא באישור היושב-ראש.
מירי רגב: והוא אושר.
דב חנין: כאשר ניתן אישור היושב-ראש, ואני ער לכך שהוא ניתן, הוא ניתן באופן כזה שאיננו מגביל ואיננו שולל את יכולתו של חבר הכנסת, חבר הוועדה, להשתתף גם במליאה וגם בוועדה.
דב חנין: כיוון שעכשיו הייתי במליאה ונימקתי הצעה לסדר אני מגיע לוועדה ואני אשתתף בוועדה כדי להגיד את דברי במסגרת הדיון.
מירי רגב: אף אחד לא מנע ממך לדבר בוועדה.
דב חנין: אני מבין שהוצג החוק על-ידי השר ונשמעו הערותיו של היועץ המשפטי.
דב חנין: אני רוצה להתייחס לדברים שאני עקבתי עליהם דרך עדכונים שקיבלתי מהדיונים בוועדה.
דב חנין: ראשית, אני רוצה לפתוח ולומר שאני רואה מולי את תושבי דרום תל-אביב וליבי איתם.
דב חנין: אני חושב שהמצוקה בדרום תל-אביב היא מצוקה קשה ביותר.
דב חנין: אני מכיר אותה, גם את מכירה אותה, גברתי יושבת-הראש.
דב חנין: נדמה לי שסביב השולחן הזה אין חולק על כך שצריך לטפל בבעיה הזו ולטפל בה בדחיפות ובמהירות ובצורה מקיפה ורצינית כמו שממשלות ישראל לא מטפלות, לא טיפלו, ולצערי גם לא הולכות לטפל במסגרת החוק הזה.
דב חנין: למה הן לא הולכות לטפל במסגרת החוק הזה?
דב חנין: אני תיכף אדבר על מה שהחוק עושה.
דב חנין: אבל נניח שהחוק הזה יעבור ויכניסו 3,000 איש למחנה מאסר פתוח ו-1,700 איש למחנה מאסר סגור.
דב חנין: מה יקרה עם 50,000 שנמצאים ברחובות דרום תל-אביב שמר חוגי שנמצא מולי ממש ברגע זה בכל יום שאני פוגש אותו מספר לי על בעיות חדשות וקשות שמתרחשות שם?
דב חנין: מה יהיה איתם?
דב חנין: מי נותן להם תשובה?
דב חנין: אז אני שומע את התשובה, אני חייב לומר הדמגוגית, שהממשלה מציעה לנו.
דב חנין: כן, ה-3,000 האלה ייכנסו ואז הם יתייאשו ובסוף הם יחליטו לעזוב.
דב חנין: אתם תצטרכו להמתין ככה הרבה שנים כדי שמשהו יעבוד ויפעל ואנשים יתייאשו ויקוצו בחייהם ויברחו מהארץ.
דב חנין: אז אני רוצה לגיד לכם, המודל הזה הוא המצאה מופרכת לחלוטין.
דב חנין: אומרת הממשלה שבאותו מחנה מאסר פתוח ייתנו לאנשים שירותים ובריאות.
דב חנין: הלוואי, אני בעד שייתנו את כל מה שצריך.
דב חנין: אבל מהמקומות שמהם הם ברחו - באריתריאה הם בורחים על חייהם, בסודן יש רצח עם בדארפור - אז מה?
דב חנין: הם יחליטו לחזור לשם מכיוון שבמחנה המאסר הזה שאתם מציעים להקים התנאים לא מספיק ראויים?
דב חנין: לכן, הממשלה ממשיכה להפקיר פה את כולם.
דב חנין: הממשלה ממשיכה להפקיר את תושבי שכונות הדרום.
דב חנין: הממשלה - כמובן לא אכפת לה מאותם אפריקאים מסכנים.
מירי רגב: סיימת את שלוש הדקות.
דב חנין: לא, ממש לא סיימתי את השלוש דקות.
מירי רגב: סיימת.
מירי רגב: ליפה יש כאן שעון.
מירי רגב: יש לך עוד דקה ובסבב הבא יש לך עוד שלוש דקות.
איילת שקד: דב, אפשר בדקה הזאת לדעת מה הפתרון?
איילת שקד: דב, מה הפתרון שלך אם אתה היית ראש ממשלה?
דב חנין: מה הפתרון שלי?
דב חנין: הפתרון שלי - אמר אותו כאן בוועדה מפכ"ל המשטרה.
מירי רגב: אה, ממתי מפכ"ל המשטרה הפך לשר העבודה והרווחה?
דב חנין: אתם צריכים להבין, 50,000 איש שנמצאים כאן, כנראה מדינת ישראל - - -
מירי רגב: שהמפכ"ל ידאג שהפה שלו ירים ראש במדינת ישראל, לזה שהמפכ"ל ידאג, ולא שיביא לנו רעיונות.
דב חנין: כדאי להקשיב גם למפכ"לי משטרה, גברתי.
דב חנין: לא רק לשרי פנים.
דב חנין: כדאי מאוד.
מירי רגב: כדאי, כדאי.
דב חנין: אמר דבר מאוד פשוט, ולא רק הוא אמר את זה, אומרים את זה אנשים נוספים.
דב חנין: ה-50,000 איש האלה כנראה נמצאים כאן, הם יימצאו כאן עד שאפשר יהיה להחזיר אותם.
דב חנין: הלוואי שאפשר יהיה להחזיר אותם.
דב חנין: אני בעד להחזיר אותם אם אפשר במסגרת החוק הבין-לאומי - אני בעד.
גדעון סער: גם הערב יש - - -
דב חנין: אדוני השר, זה הזמן שלי והוא נורא קצר.
דב חנין: אני לא קטעתי אותך.
גדעון סער: רק שתדע שגם הערב יוצאים.
גדעון סער: הם כנראה פחות חוששים ממך.
גדעון סער: אם הערב יוצאים כעשרים מסתננים הם כנראה פחות חוששים ממך.
דב חנין: בטח, יוצאים.
דב חנין: אם כבר אתה מפריע לי בוא אני אתן לך תשובה על משהו שאתה אמרת וזה עוד דבר שהוא לא נכון עובדתית.
דב חנין: אומר השר: רק החוק הזה מרתיע, רק החוק הזה ש- - -
מירי רגב: הוא לא אמר רק החוק הזה.
דב חנין: אז החוק הזה כבר לא קיים חודשיים.
דב חנין: בג"צ פסל אותו.
דב חנין: כמה אנשים עברו את הגדר בחודשיים האלה?
דב חנין: החוק לא היה.
גדעון סער: אני דווקא מוכן להתייחס.
דב חנין: אתה מוכן להתייחס, תתייחס בזמנך.
גדעון סער: רק בסוף השבוע הזה עברו - - -
דב חנין: מה אני מציע?
דב חנין: אני אומר 50,000 האיש האלה נמצאים פה, צריך לפזר אותם בישראל.
דב חנין: הם לא יכולים להמשיך להיות בדרום תל-אביב.
דב חנין: צריך לתת להם - - -, שמענו פה דיווחים בכנסת על אלפי עובדים.
גדעון סער: צריך לעודד את יציאתם.
דב חנין: אתה ממשיך לייבא עובדים זרים, אתה ממשיך לייבא עובדים זרים.
דב חנין: אתה, שר הפנים, ממשיך לייבא עובדים זרים.
דב חנין: תפסיק לייבא עובדים זרים, תן לאנשים האלה לעבוד במקומות שלהם.
דב חנין: תפזר אותם בכדי שלא ימשיכו להיות בשכונות דרום תל-אביב.
<עודד ירון: תפזרו אותם הם יחזרו לדרום.
מירי רגב: דב חנין, תודה רבה.
דב חנין: גברתי, את רוצה התייחסות לסעיפי החוק?
מירי רגב: אבל יהיה לך סבב נוסף.
דב חנין: אבל איך אני אתייחס לסעיפים 1, 2, 3, ו-4?
מירי רגב: תתייחס לזה בסבב הבא.
דב חנין: ובפעם הבאה אני אקבל זמן גם ל-1, 2, 3, ו-4, וגם ל-5, 6, 7, ו-8.
מירי רגב: ניצלת את השלוש דקות לטובת דברים כלליים.
דב חנין: גברתי, לא נכון.
דב חנין: יש לי זכות במסגרת הוועדה להציע את התיקונים שלי לחוק.
מירי רגב: קדימה, תעשה את זה ומהר.
דב חנין: אני אעשה את זה.
דב חנין: לסעיף ראשון של החוק המקורי, סעיף ההגדרות, אני מציע כמה הגדרות שאני אפילו לא אנמק אותן.
דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אני באמת אומר - - -
מירי רגב: בלי לנמק.
מירי רגב: תגיד איפה יש לך בעיה ומה אתה רוצה לתקן.
מירי רגב: היועץ המשפטי, נא לרשום את הדברים.
דב חנין: ההערות שלי מתחילות מסעיף ההגדרות.
דב חנין: בסוף סעיף 1 לחוק המקורי אני מציע להוסיף כמה הגדרות שהן מאוד מאוד חשובות.
מירי רגב: נא להגיש כבר הסתייגויות על הסעיפים האלה.
דב חנין: בסדר, אני אגיש.
דב חנין: אין שום בעיה.
דב חנין: אני מציע להוסיף כמה הגדרות שהן תואמות את המחויבויות של ישראל וגם את המצב הריאלי הקיים בשטח ומאפשרות לנו להבחין בין אנשים שמדינת ישראל מחויבת להם לבין אנשים שמדינת ישראל לא מחויבת אליהם כי הרי לא לכולם מדינת ישראל מחויבת.
דב חנין: מי שהוא לא פליט מדינת ישראל לא מחויבת לו, אם הוא לא פליט ולא מבקש מקלט.
דב חנין: לכן, אני מציע להכניס הגדרות שיעזרו לנו באבחנות האלה.
דב חנין: ההגדרות שאני מציע להכניס הן כדלקמן, בסעיף 1 לחוק המקורי ההגדרות שאני מציע להוסיף הן אלה: "פליט הוא אדם הנמצא מחוץ למדינת אזרחותו ובגלל פחד מבוסס להיות נרדף מטעמי גזע, דת, לאום, השתייכות לקבוצה חברתית מסוימת או השקפה פוליטית איננו יכול להזדקק להגנתה של אותה ארץ או אינו רוצה בכך בגלל הפחד האמור, או מחוסר אזרחות הנמצא מחוץ למדינה בה היה קודם לכן מקום מגוריו הקבוע ואינו יכול לחזור לאותה מדינה או אינו רוצה בכך בגלל פחד כאמור.
דב חנין: ההגדרה כזו היא כל כך חשובה כי אתם הרי אומרים שהם לא פליטים, אז בואו נגדיר מי הוא פליט, נגדיר מי הוא אינו פליט, ונחליט למי אנחנו מחויבים ולמי אנחנו לא מחויבים.
דב חנין: ההגדרה השנייה שאני מציע להוסיף היא הגדרה של מבקש מקלט: "אדם הטוען כי הוא פליט אשר טרם ניתנה החלטה סופית לדחות את בקשתו להכיר בו כפליט, לרבות אדם שבקשתו נדחתה ובעניינו תלוי ועומד הליך משפטי נגד ההחלטה לדחות את בקשתו שבה לא ניתן פסק-דין חלוט.
דב חנין: הגדרה נוספת: "אדם הזכאי להגנה משלימה הוא אדם הנמצא מחוץ למדינת אזרחותו או מחוסר אזרחות הנמצא מחוץ למדינה בה היה קודם לכן מקום מגוריו הקבוע ואינו יכול או אינו רוצה לחזור לאותה מדינה בגלל פחד מבוסס כי יהיה חשוף לאחד מאלה: 1.
דב חנין: מוות או הוצאה להורג.
דב חנין: עינויים או יחס או עונשים אכזריים בלתי אנושיים או משפילים.
דב חנין: איום ממשי על חייו של אזרח בשל אלימות כללית במקרה של סכסוך מזוין בין-לאומי או פנימי או בשל אסון טבע.
דב חנין: הגדרה נוספת – "מבקש הגנה משלימה" – אדם הטוען כי הוא - - -
מירי רגב: אם כך, בהגדרה הזו פליט יכול להיות גם תושב דרום תל-אביב.
מירי רגב: זה הפרה של זכויות אדם שלו.
דב חנין: ממש לא, גברתי.
דב חנין: חס ושלום.
דב חנין: חס ושלום, גברתי.
מירי רגב: אוקיי, תמשיך בבקשה.
דב חנין: "מבקש הגנה משלימה" – אדם הטוען כי הוא זכאי להגנה משלימה אשר טרם ניתנה החלטה סופית לדחות את בקשתו להכיר בו כאדם הזכאי להגנה משלימה, לרבות אדם שבקשתו נדחתה ובעניינו תלוי ועומד הליך משפטי נגד ההחלטה לדחות את בקשתו שבו לא ניתן פסק דין חלוט.
דב חנין: " אני רק רוצה לומר, גברתי, שההגדרות האלה עוזרות לנו להבחין.
מירי רגב: אמרת את עמדתך, בוא תמשיך הלאה.
מירי רגב: תתייחס לסעיפים.
דב חנין: לא, הן עוזרות לנו להבחין בין מה שאומר השר – אנשים שרוצים להגר בגלל עבודה, וכל מיני דברים כאלה, שאליהם מדינת ישראל לא מחויבת – לבין אנשים שמדינת ישראל כן מחויבת אליהם.
דב חנין: בואו נעשה את ההבחנה הזו פעם אחת ולתמיד, ונוכל לבחון, ומדינת ישראל היא שתבחן.
דב חנין: לא אני, ולא הוא ולא אף אחד מאתנו.
מירי רגב: הלאה, תמשיך.
דב חנין: זה דבר מאוד-מאוד חיוני.
דב חנין: עד איפה גברתי מבקשת הערות, עד איזה סעיף?
מירי רגב: רק עד סעיף 5.
דב חנין: ועד בכלל?
<תומר רוזנר: כן, כולל 5.
דב חנין: סעיף 5 הוא, כמובן, סעיף מאוד מרכזי בהצעת החוק.
דב חנין: ההצעה הראשונית שלי היא לבטל את סעיף 5, אבל אני אומר, לחלופין, בסעיף 30א(א) לחוק המוצע, אני מציע במקום: שבעה ימי עבודה, מתום 48 שעות.
דב חנין: זאת אומרת, לשנות את מסגרת המשמורת הבסיסית.
דב חנין: בסעיף 30א(ב) לחוק המוצע, אני מציע את התיקונים הבאים: המילים "במקרים חריגים" יימחקו.
דב חנין: במקום המילים: "מתקיים אחד מאלה", יבוא: "מתקיימות הנסיבות המנויות באחד הסעיפים המנויים בסעיף קטן זה.
דב חנין: ואולם לא יקבע הממונה ביקורת הגבולות ערובה שמסתנן איננו יכול לעמוד בתנאיה.
דב חנין: " בסעיף קטן (1), אני מציע שהמילים: "ואין דרך אחרת למנוע את הנזק האמור;" יימחקו.
דב חנין: בסעיף קטן (2), אני מציע שהמילה "בערובה" תימחק.
דב חנין: לחלופין אני מציע שהמילים "בערבות בנקאית או בערובה מתאימה אחרת", יימחקו.
דב חנין: בסעיף 5 אני מציע שבסעיף קטן (3), הסיפה המתחילה במילים "שאינו מלווה" תימחק.
דב חנין: בסעיף קטן (4) אני מציע שהמילה "בערובה" תימחק.
דב חנין: רק כדי להסביר לחברי הכנסת על מה אני מדבר פה, כי אולי לא כולם - - -
מירי רגב: בוא תיתן את הדברים שלך, דב.
מירי רגב: אנחנו לא יכולים שכל חבר כנסת יתחיל להתייחס רבע שעה, עשרים דקות - - -
דב חנין: לא, אני רק מקריא את – אם גברתי - - -
מירי רגב: כנראה אתה לא יודע איך מתנהלות הישיבות בכנסת, מזרחי.
משה מזרחי: לא, אנחנו יודעים איך מתנהלות הישיבות אצלך, לא בכנסת.
משה מזרחי: אני שותף לוועדות אחרות, מעבירים הליכי חקיקה, הרבה פחות קשים מזה, וזה מתנהל כמו שצריכה להתנהל ועדה בכנסת.
מירי רגב: כשתיבחר ליושב-ראש ועדה, תעשה את זה בדרך שלך.
משה מזרחי: ושיסלח לי, יושב פה שר הפנים והוא שותף לדבר הזה, לבליץ המוזר הזה.
מירי רגב: בסדר, "לבליץ".
משה מזרחי: זה לא ראוי לפרלמנט נורמלי.
משה מזרחי: תסלחו לי שאני אומר את זה.
דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אני חושב שמחובתי לנסות להסביר לחברי הכנסת למה אני מתכוון, כי אני לא בטוח שכולם הבינו מהי המשמעות של התיקונים האלה.
דב חנין: אז אני אומר את זה בצורה מאוד קצרה.
דב חנין: אין לי שום כוונה לעשות פיליבסטר בדיון.
דב חנין: באמת לא.
דב חנין: אני מנסה לנהל דיון ענייני.
דב חנין: יש ויכוח, בואו ננהל אותו כאן.
דב חנין: אני לא מבזבז זמן, אני מנסה לדבר על הדברים לגופו של עניין.
דב חנין: אנחנו חייבים לייצר מנגנון, שהוא יהיה מנגנון הגיוני ומידתי, שקובע איזון בין הרצון של המדינה לקבוע סמכויות לממונה ביקורת הגבולות, שהוא גם יוכל לעצור וגם לשחרר, ולקבל החלטות, וכדומה, לבין פגיעה שהיא פגיעה בלתי-מידתית באותם אנשים שנמצאים באותה מטחנה.
דב חנין: הסכנה היא – הרי אף אחד לא רוצה שנחזור לסרט שהיינו בו, שהכנסת תאשר חוק ויבוא בית-המשפט העליון, ויגיד, מה עשיתם פה?
דב חנין: איזו מין התנהלות זאת?
דב חנין: איזה מין הליכים אלה?
דב חנין: איזו מין צורה זאת?
דב חנין: איזו מין מתכונת זאת?
דב חנין: לכן, אני רוצה להתקדם, אם אנחנו מדברים על סעיף 3, לסעיף 30א רבתי, (ג) קטן, לחוק המוצע.
דב חנין: אני מציע, ברישה, שהמילה "בערובה" תימחק.
דב חנין: במקום "רשאי לשחרר", יבוא "ישחרר".