GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אין, עדיין אין, אנחנו לא מכירים אותם.
מירי רגב: בסדר, תראה, אני חייבת להגיד שוב, אמרתי בתחילת דברי, אני גם מאוד לא אוהבת את המהלך שנעשה עד עכשיו.
מירי רגב: אבל בכל זאת, הגיע שר פנים חדש, כן ניסה לעשות פה - - -
דב חנין: אז למה להאריך לו בארבע שנים?
דב חנין: אולי להאריך לו בשנה.
מירי רגב: בסדר, אז נדבר.
דב חנין: אולי נאריך לו בשנה כדי שבאמת שר הפנים החדש שהוא שר מאוד נמרץ, גברתי יושבת-הראש, יכול להיות שבאמת אם יאריכו לו את זה בשנה הוא יעשה סדר בעניין הזה.
דב חנין: ארבע שנים – כל הקדנציה שלו היא פחות מארבע שנים.
מירי רגב: דב חנין, הבנתי.
מירי רגב: משפט סיכום כי אמרתי, ברבע לאחת-עשרה מצביעים.
דב חנין: אני עובר לנושא השני, גברתי יושבת-הראש.
דב חנין: הנושא השני מחבר את אי-הסבירות שבהפעלת הכוח הזה בידי הרשות המקומית לחוסר הצדק החברתי שיש בדבר הזה.
דב חנין: מה זה כל המנגנון הזה של האגרות?
דב חנין: זה אומר בעצם, הזכרתי את רעננה - עיר מסודרת, רשות מקומית עשירה, מסוגלת להפעיל משטרה פרטית והיא מפעילה משטרה פרטית.
דב חנין: מה יעשו בשפרעם?
דב חנין: התקציב בשפרעם כנראה לא מי יודע מה, אין להם כסף, אז הם מוציאים את המשטרה הפרטית משפרעם כי היא לא מסוגלת לממן את זה.
דב חנין: המצב האמיתי הוא, גברתי יושבת-הראש, שדווקא בערים עניות יותר הבעיות של הסדר הציבורי יותר חריפות, דווקא שם צריך יותר פתרונות, לא פחות פתרונות, אבל הגענו למציאות הפוכה.
מירי רגב: דב, הנאום שלך הסתיים, הבנתי את מה שאתה אומר.
דב חנין: משפט סיכום.
דב חנין: אני מציע, גברתי יושבת-הראש, לדחות את שני הרעיונות האלה, גם את הרעיון של הפרטת הכוח, כוחות השיטור בענייני סדר ציבורי לרשויות המקומיות, ובוודאי לדחות את הרעיון שאומר שמדינת ישראל תהיה ישראל הראשונה עם פתרונות נהדרים כי הרשויות המקומיות עשירות, וישראל השנייה והשלישית ששם לא יהיו פתרונות, כי לרשות המקומית אין כסף.
מירי רגב: דב, תודה רבה.
מירי רגב: ראש עיריית קריית-ביאליק, בבקשה.
מירי רגב: לאחר מכן – חבר הכנסת עמאר, ולאחר מכן – נציג משטרת ישראל.
<אלי דוקורסקי: אנחנו כמובן, ראשי הרשויות, מבקשים לאשר את החוק הזה, קשה לי לראות אותנו כרשות מקומית יכולים להפעיל את כל המערך הזה שאנחנו מקיימים היום בלעדי חוק העזר הזה והארכת תוקף החוק.
<אלי דוקורסקי: צריך להבין שהאגרה הזאת לא מממנת את כל העלויות שלנו, אנחנו עוד מוסיפים משלנו, ואנחנו עושים את זה בצורה מאוד מאוד מידתית.
<אלי דוקורסקי: אגב, בקריית-ביאליק קבענו בחוק העזר שלנו שאדם, למשל, שזכאי ל-70% בארנונה זכאי גם ל-70% הנחה גם באגרת השמירה.
<אלי דוקורסקי: השירות הזה זה שירות שניתן 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע לתושבים.
<אלי דוקורסקי: יכול להיות שהרציונל שמדבר עליו חבר הכנסת חנין הוא רציונל מצוין, אבל זה לא קורה בפועל.
<אלי דוקורסקי: נכנסנו כאן וממלאים ואקום שנוצר, של צורך לתת לתושבים שלנו בערים, ומדובר בלא מעט רשויות מקומיות, את השירותים של האבטחה.
<אלי דוקורסקי: מאז שאנחנו מפעילים באזור התעשייה, למשל, את שירותי האבטחה, הפריצות לפי נתוני המשטרה פחתו ב-70%, העבריינות בעיר, בפשיעה ברחבי העיר פחתה.
<אלי דוקורסקי: אם לא יאושר החוק הזה לא נוכל להוסיף לתת לתושבים שלנו את השירות הזה, וזה צורך שמתבקש, והעובדה שרשויות מקומיות רבות עדיין מחכות לאישור הזה כדי להיכנס לדבר הזה, הן מבינות את הצורך הזה.
<אלי דוקורסקי: ואני מבקש ופונה לוועדה לאשר את הארכת החוק כפי שמבקשים ומציעים כאן שר הפנים ומשרד הפנים.
מירי רגב: חבר הכנסת עמאר, ולאחר מכן – נציג משטרת ישראל קלוד גוגנהיים.
חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, מפריע לי דבר אחד כאן, וכבר הזכיר את זה חבר הכנסת חנין, מתוך 42 יישובים אני בטוח שאין אף יישוב דרוזי אחד שנמצא שם, אני לא רוצה להגיד אף יישוב מיעוטים כי לא בדקתי את זה, גם לא יכנסו אף יישובי מיעוטים שם.
חמד עמאר: לא יכול להיות מצב כזה שאנחנו – יש תפקיד של המשטרה, יש למשטרה תפקידים - לשמור על הסדר הציבורי, אני חושב שזה אחד התפקידים החשובים של המשטרה - - -
מירי רגב: זה השר שלך, לא?
מירי רגב: השר שלך אמור להיות אחראי על זה, לא?
חמד עמאר: על החתימה?
מירי רגב: לא, השר שלך אמור לשמור על הסדר הציבורי במשטרה, לא?
חמד עמאר: אני לא מייצג את השר כאן, אני מייצג את עצמי.
מירי רגב: אה, לא, רק אמרתי, חשבתי שהשר - - -
חמד עמאר: נבחרתי על-ידי ציבור, לא נבחרתי על-ידי השר.
מירי רגב: רק לוודא שהשר - - -
חמד עמאר: לא, אני רק מעדכן אותך, גם את לא נבחרת על-ידי ראש הממשלה.
חמד עמאר: את נבחרת על-ידי הציבור שבחר בך, ואני אותו דבר.
חמד עמאר: נבחרתי על-ידי הציבור.
חמד עמאר: זו פעם אחרונה שאשמע דבר כזה.
חמד עמאר: לא מעניין אותי מי השר, אני מייצג את הציבור שבחר בי.
חמד עמאר: תודה על ההערה.
חמד עמאר: אני בטוח שמי שצריך לשמור על הסדר הציבורי זה המשטרה, ולא מעניין אותי מי השר שיושב שם עכשיו, זו תפקידה של המשטרה, זה לא תפקידו של ראש עיר שיש לו יישוב חזק.
חמד עמאר: לא יכול להיות מצב כזה שאנחנו, מדינת ישראל של 2013, יישוב בפריפריה שחלש לא תהיה לו את האפשרות שיהיה לו שיטור ושמירה.
חמד עמאר: עוד מעט נאשר שיטור עירוני - הגעתי עכשיו, חשבתי שאנחנו דנים עכשיו בשיטור העירוני - - -
מירי רגב: לא, שם נשמע למה שפרעם לא הצליחה, זה מעניין לשמוע.
חמד עמאר: בגלל שאין כסף, - -
מירי רגב: תכף נשמע למה - - -
חמד עמאר: - - ואין למועצה לממן את הכסף הזה, ואין לה את היכולת לממן את הנושא הזה.
חמד עמאר: לכן, אני חושב, אם אנחנו כבר הולכים על הוראת שעה צריך להגביל את הזמן, זה לא בארבע שנים זה בשנתיים, להוריד את זה לשנתיים.
חמד עמאר: נכון שיש יישובים חזקים ורוצים את זה לארבע שנים.
חמד עמאר: לא ראיתי את התקנות של השר, ועכשיו הבנתי שאין עדיין תקנות של השר, לכן אישרנו את זה בקדנציה הקודמת, לא נאשר את זה עוד פעם לארבע שנים.
חמד עמאר: מה שאני מציע ומציג לך - ללכת לשנתיים, לא לארבע שנים, לאשר את הדבר הזה לשנתיים, ואני אתמוך בשנתיים כי אני רוצה לראות תקנות, ואני רוצה לראות בתוך השנתיים האלה שאולי עוד יישובים חלשים יכנסו לזה, אבל אני לא תומך בארבע שנים.
מירי רגב: משטרת ישראל, ולאחר מכן – חברת הכנסת רינה פרנקל.
<קלוד גוגנהיים: רק בעקבות הערותיו של חבר כנסת חנין וגם הערות שלך, אנחנו לא רואים את החוק הזה כחוק שבא להעניק סמכויות אכיפה.
<קלוד גוגנהיים: אני רוצה להדגיש את ההבהרה הזאת, למרות - - -
<בועז רקוץ': אילו סמכויות?
<בועז רקוץ': לא שמעתי אילו סמכויות.
מירי רגב: אני מבקשת לא להתערב במהלך הדיון.
<בועז רקוץ': לא שמעתי באילו סמכויות מדובר.
<קלוד גוגנהיים: מדובר בחוק שהוא פיסקלי בעיקרו, גם אם נאמר בדברי ההסבר שיש כאן עניין של סמכויות, אז אני רוצה להבהיר, אין הכוונה כאן לסמכויות אכיפה במובן של סמכויות מעצר או סמכויות עיכוב.
מירי רגב: כן, זה ברור.
<קלוד גוגנהיים: אלא אך ורק על סמכויות גבייה.
<קלוד גוגנהיים: אין לי יותר מה להוסיף.
מירי רגב: חברת הכנסת רינה פרנקל, ולאחר מכן – אבנר ממיתר, ואנחנו עוברים להצבעה.
חמד עמאר: לשמור על הסדר הציבורי - - -
רינה פרנקל: קודם כול, אני חושבת שהצעת החוק הזאת מאוד חשובה וצריך לתת לאזרח את תחושת הביטחון.
רינה פרנקל: אבטחה זה דבר מאוד חשוב ובשום פנים ואופן אני חושבת שזה לא במקום תפקיד המשטרה, זה בנוסף, והאזרחים צריכים לדעת שיש להם על מי לסמוך.
רינה פרנקל: אני מאוד תומכת בהצעת החוק הזאת וחושבת שזה בשום פנים ואופן לא בא במקום תפקידים של שום משרדים אחרים כמו המשטרה.
מירי רגב: אבנר, ולאחר מכן אחרונת הדוברים, ואנחנו עוברים להצבעה, חברת הכנסת תמר זנדברג.
מירי רגב: אבנר, בבקשה.
<אבנר בן גרא: קודם כול תודה על רשות הדיבור.
<אבנר בן גרא: בתור יישוב שיושב 700 מטר מגדר המערכת, אני רוצה לחדד שאצלנו יחידת השמירה היא כפי שנאמר כאן, היא לא מבצעת שום עבודה במקום המשטרה, היא מבצעת בסך הכול ארבע פעולות מרכזיות: 1.
<אבנר בן גרא: המוקד; 2.
<אבנר בן גרא: סיור בתחומי היישוב; 3.
<אבנר בן גרא: אבטחה בש"ג בלילות; 4.
<אבנר בן גרא: אבטחה במוסדות החינוך.
<אבנר בן גרא: אין לנו סמכויות שיטור, אין לנו סמכויות עיכוב, אין לנו סמכויות למרדפים וכיוצא בזה.
<אבנר בן גרא: אנחנו פשוט מגבירים את תחושת הביטחון האישי, ואם חלילה קורה משהו מהגדר, אז יש לנו גם כן איזושהי כיתת כוננות.
<אבנר בן גרא: ולא צריך להרחיב על זה שהגדר 350 מטר מכיוון סנסנה כבר פרוצה במשך שנים ואף אחד לא עושה עם זה כלום.
<אבנר בן גרא: אנחנו גובים סדר גודל של 1.8 במיליון בשנה שהולכים כולם עד השקל האחרון לפעולות שהזכרתי, וזה גם בר בדיקה.
<אבנר בן גרא: ולכן, אנחנו בהחלט תומכים בהארכת הוראת השעה שנוכל לגבות עוד שנתיים.
<אבנר בן גרא: תודה, מירי.
מירי רגב: אבנר, משפט אחרון, פשוט היא הפריעה לי ורד, היועצת המשפטית תמיד מפריעה לי.
<אבנר בן גרא: אמרתי שאנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה מכיוון שלגבינו זה פשוט מכת מוות על יחידת האבטחה, לא נוכל לתת שירותים וזה לא במקום המשטרה, זה במקביל וזו סאגה אחרת לגמרי.
מירי רגב: תמר זנדברג אחרונת הדוברים, ואנחנו עוברים לשינויים ולהקראה מחודשת של החוק.
תמר זנדברג: תודה, גברתי, אני לא רוצה להתייחס בכלל לשאלת הסמכויות שנדון עליה בדיון הבא.
תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס אך ורק לשאלת הגבייה.
תמר זנדברג: אני מצטרפת לדברים שאמר חבר הכנסת דב חנין לגבי הפער שזה ייצור בין רשויות חזקות לחלשות.
תמר זנדברג: אני רוצה להוסיף לגבי כלל הרשויות, אנחנו כאן בוועדה מקיימים הרבה מאוד דיונים בנושאי השלטון המקומי.
תמר זנדברג: השלטון המקומי יש לו הרבה מאוד עיוותים, בעיות וכו', במיוחד בתחום של הטלת סמכויות ללא שיפוי, כלים וכו' מהשלטון המרכזי.
תמר זנדברג: נתקלנו בזה במקרים של שירותי הדת במועצות האזוריות ונתקלנו בזה באלף ואחד מקרים.
תמר זנדברג: אני לא מבינה איפה מצעד ראשי הרשויות כאן שמבקשים לגבות היטלים בשביל לתת חינוך יותר טוב, בשביל לתת שירותי בריאות בחלק מהרשויות שגובות את הדברים האלה.
מירי רגב: לא, לא להגיב.
מירי רגב: סליחה, לא להגיב, תנו לה בבקשה לדבר.
תמר זנדברג: אנחנו כל הזמן שומעים, ובצדק, ואנחנו מגבים את השלטון המקומי ועומדים לימינו בכך שהוא לא יכול להיות – אומרים כאן:
תמר זנדברג: הפרה החולבת, הוא לא יכול לגבות מהתושבים שלו מעבר למקורות התקציביים שעומדים לרשותו, במיוחד, וכאן אני נוגעת קצת בנושא הסמכויות, בדברים שהם בסמכות באמת בלעדית, וצריכה להישאר ככה, של המדינה.
תמר זנדברג: אז אני לא מצליחה להבין איך בשם הביטחון והאבטחה יש זליגה מהכלל הזה שבו אנחנו במו ידינו נותנים לגבות עוד ועוד כסף מהתושבים של הערים באמצעות הערים, כדי לתת משהו שמדינה צריכה לספק אותו בין אם באמצעות המשטרה ובין אם באמצעות כל גוף ממשלתי אחר.
תמר זנדברג: בקיצור, אני חושבת, כמובן בהקשר לסמכויות, אבל גם בלי קשר, גביית ההיטל הזה לא צריכה להתקיים, ושירותי האבטחה צריכים להינתן על-ידי המשטרה והרשויות הממשלתיות שצריכות להידרש לכך.
מירי רגב: אני רוצה רגע לסכם את האמירות כאן ולהקריא את הצעת החוק, וכמובן, מנהלת הוועדה, צריך לראות כאן למי יש זכות הצבעה ולמי לא.
מירי רגב: אני מתחילה קודם כול עם אמירה כללית, ואני רוצה שזה יהיה רשום לטובת הפרוטוקול, שאני מודה לשר הפנים על כך שהוא סוף סוף הסדיר סוגיה שלצערי משרד הפנים נרדם בה בשמירה.
מירי רגב: ואין מה לעשות שכשמגיעים ומתחילים להסדיר סוגיה אז יש כל מיני מתחים.
מירי רגב: אבל סוף סוף נוכל באמת לתת מענה אמיתי לאותן אוכלוסיות חלשות בעיר מסוימת, שעד היום משלמות יותר ממה שהן צריכות לשלם.
מירי רגב: הדבר השני, אני לא אוהבת את זה שמחליפים את המשטרה.
מירי רגב: אם הייתי יכולה היום לקחת את כל מי שמתעסק עם הנושא של פיקוח עירוני ולהעביר את התקציב למשטרת ישראל, שמשטרת ישראל יעשו את זה, זה תפקיד המשטרה לעשות את זה.
<ערן דוידי: ברור.
מירי רגב: אני מתארת לעצמי שגם אתה, הנה, אני רואה שמרדכי, גם הוא היה שמח, כי הוא עוד לא - - -
<מרדכי כהן: מאוד שמח.
מירי רגב: עוד לא עברת קורס צוערים אתה אומר, אבל עם זאת, כרגע המציאות היא כזאת.
מירי רגב: דרך אגב, נקיים על זה דיון בצורה מסודרת, על הקשר בין הרשויות המקומיות לבין משטרת ישראל, איפה צריך לעבור הקו הדק הזה של מה בתפקיד המשטרה ומה בתפקיד הרשויות המקומיות.
מירי רגב: אבל את הדיון הזה לא נפתח עכשיו פה, כרגע אנחנו צריכים לתת מענה לאותן רשויות שנתנו מענה נקודתי לבעיות הביטחון, משום שמשרד הפנים לא נתן להן את הגיבוי הם התחילו לעשות מהלך מסוים והן לא צריכות לסבול מזה.
משה זלמן פייגלין: המשרד לביטחון פנים התכוונת.
מירי רגב: החוק הזה הוא חוק בעייתי כרגע כפי הוא משום שהתחשיב – ופה אני אומרת את זה לערן עוזר השר – אני מבקשת כמה דברים שיועברו וגם יתוקנו לקראת ההערכה הבאה: 1.
מירי רגב: הצגת התחשיב העדכני והמדויק לא ברור לי, הפערים מאוד מאוד גבוהים.
מירי רגב: אני לא רוצה לתת את המקסימום, כי כשאתן מקסימום לראש עיר הוא ינצל את זה ויגיד: אני פועל על-פי החוק.
<ערן דוידי: אבל החוק קובע שצריך סכום מרבי.
מירי רגב: בסדר, אז איך הגעתם לסכום המרבי הזה - - -
מאיר שטרית: מה הסכום המרבי?
מאיר שטרית: מהו?
מירי רגב: לא, מאיר, סליחה, הגעת באיחור.
מאיר שטרית: רק לשאול מהו הסכום המרבי.
מירי רגב: יש כאן טבלה, הסכום המרבי לכל עיר הוא אחר.
<מרדכי כהן: יש תחשיב, מאיר.
מאיר שטרית: אה, הוא שונה.
מירי רגב: יש בסיס מקדמים ועל-פי זה אתה - - -
מירי רגב: אני לא אוהבת את הסכום המרבי.
מירי רגב: היום לדוגמה, סתם נתתי דוגמה הבוקר שבבאר-שבע יכולים לגבות 16 מיליון שקלים, היום הם גובים, בוא נניח 2 מיליון שקלים - הפערים עצומים, ואני רוצה להבין איך נעשה התחשיב הזה, זה אחד.
מירי רגב: אני רוצה שתהיה תקנה ברורה לקביעת עקרונות ברורים לחוקי העזר והתקנות עצמן, החוק חייב את שר הפנים, הוצאתם בתקנות ואת הנושא השני בחוזר מנכ"ל.
מירי רגב: צריך לקחת את הדברים של חוזר המנכ"ל ולשים את זה בתקנות מסודרות.
<ערן דוידי: למה?
מירי רגב: כי זה מה שהחוק חייב.
<ורד קירו-זילברמן: אני יכולה לפרט.
מירי רגב: ורד היועצת המשפטית.
<ורד קירו-זילברמן: בעיקרון אני רק קצת אבהיר.
<ורד קירו-זילברמן: התקנות שהעניקו את הסמכות לרשויות המקומיות מאוד צרות ומצומצמות ולמעשה לא עונות על הוראת החוק, כמו שאמרה יושבת-הראש.
<ורד קירו-זילברמן: בחוזר המנכ"ל שיצא במרס 2013 יש פירוט מאוד יפה ומאוד מסודר וסדור לגבי נושאים רבים כמו הקמת קרן ייעודית - - -
מירי רגב: תכניס את זה לתקנות פשוט.
<מרדכי כהן: זה ייעודו של חוזר מנכ"ל – לפרט.
מירי רגב: סליחה, תנו לה.
<ורד קירו-זילברמן: מדברים פה באמת על הטלה של היטל בהיקפים מאוד גדולים, כמו שאמרה יושבת-הראש וכמו שהראו הנתונים שלכם, מן הראוי שאמות המידה - כפי שגם קבע החוק - ייקבעו בצורה שקופה בתקנות שהמדרג הנורמטיבי שלהם הוא כזה שמקשה על השינוי שלהם, מחוזר מנכ"ל אפשר לסטות, חוזר מנכ"ל אפשר לשנות.
<ורד קירו-זילברמן: יש פה מספר עקרונות שראוי שיהיו בתקנות.
מירי רגב: מרדכי, החוק קבע תקנות, כבר שמתם את זה בחוזר מנכ"ל, מה הבעיה?
מירי רגב: אין שום בעיה, ערן, עזוב, אני נותנת לכם זמן.
<ערן דוידי: שני הדברים שקופים, הכול באתר.
מירי רגב: אז הכול שקוף ובאתר, תעבירו את זה לתקנות - מחר יתחלף מנכ"ל, יחליט על חוזר אחר.
מירי רגב: תקנות - - -
<אורית מלמד: גם תקנות אפשר לשנות.
<עידו בן יצחק: גם החוק שקוף, אין בעיה.
מירי רגב: גם החוק שקוף, ויש כאן היבטים - - -
<מרדכי כהן: גם תקנות ניתן לשנות.
מירי רגב: מרדכי, תשימו את זה בתקנות, במילא כבר הכנתם את זה בחוזר מנכ"ל, אז מה הבעיה?
מירי רגב: אמרתם דבר נכון, אז אמרתי: 1.
מירי רגב: הצגת תחשיב עדכני ומדויק; 2.
מירי רגב: קביעת עקרונות ברורים לחוקי העזר; 3.
מירי רגב: התחשבות ברשויות החלשות, ופה צריך לראות איך התחשיב הזה נותן ביטוי ומתחשב ברשויות החלשות; 4.
מירי רגב: ואמר פה נכון, חבר הכנסת עמאר, זה יישובי המיעוטים, איך בעצם בטבלה הזאת כולה אין יישוב מיעוטים אחד.
מירי רגב: מנכ"ל השלטון המקומי, האינטרס שלכם זה לדאוג שגם היישובים של בני המיעוטים יוכלו להיכנס לתוך הטבלה הזאת.
<שלמה דולברג: ברור.
מירי רגב: אז בבקשה יחד עם משרד הפנים תוודאו שהם יכנסו.
מירי רגב: לאור ההערות שנשמעו כאן אנחנו עוברים להצבעה ואני מבקשת שקט.
מירי רגב: בשל ההערות שנשמעו כאן ועקב כך שדעתנו לא נוחה מהמצב הקיים נלך על שנה מעבר ושנתיים לחוק עצמו.
<מרדכי כהן: שנתיים מעבר - - -
מירי רגב: שנה מעבר ושנתיים לחוק עצמו.
<מרדכי כהן: שנתיים מעבר ושנה – זה לא מעשי.
מירי רגב: זה מעשי מאוד.
<מרדכי כהן: לא מעשי מבחינתנו - - -
<נועה בן אריה: חברת הכנסת רגב, זה לא מעשי, מכיוון שעד שרשויות מקומיות שולחות את הודעות החיוב - - -
<מרדכי כהן: לפני רגע אמרת שאת רוצה לעודד רשויות להיערך לקראת זה, - -
<מרדכי כהן: - - אם אנחנו רוצים באמת ללכת לקראת הרשויות – שנתיים, קצרי לחצי את הוראת השעה, בסדר, אבל לא את המעבר.
<ערן דוידי: המעבר זה שטויות.
<אורית מלמד: אם אפשר רק להסביר על התהליך, זה לא משהו שאפשר לעשות אותו מהיום למחר.
<אורית מלמד: כל רשות צריכה לבחון את חוק העזר הקיים שלה, לראות אם הוא מתאים, הוא לא מתאים, לעשות תהליך, להגיע למשרד הפנים - - -
<קריאה: התקנות אושרו ב-2013.
<קריאה: אבל אנחנו מדברים מהיום.
מירי רגב: לא, אבל הם לקחו תקציבים, הם שמו תקציבים – סגרו אותם.
<אורית מלמד: מדובר בחוק עזר.
<אורית מלמד: אבל לא היו קריטריונים, חוזר המנכ"ל פורסם ביוני, זה לוקח זמן להיערך - - -
<נועה בן אריה: לא, זה לא בסדר, זה כוח-אדם, זה ניידות, זה ציוד, זה דברים שעולים המון כסף בשביל שנה.
<מרדכי כהן: בסופו של דבר תזמני אותנו ותבואי בטענות שלא אפשרנו לרשויות, בעיקר לחלשות, אז אנחנו רוצים לעשות את זה בצורה מעשית.
<עידו בן יצחק: למה מינואר עד עכשיו אגב לא - - -
<נועה בן אריה: זה לא מעשי, במחילה מכבודכם, זה לא מעשי, לא בהצטיידות ורכש, לא בכוח-אדם.
<אורית מלמד: זה חוזר מנכ"ל.
<מרדכי כהן: החוק לא מתייחס לחוזר מנכ"ל.
<מרדכי כהן: אז מה עכשיו אתה אומר?
<מרדכי כהן: שמכיוון שחוזר המנכ"ל פורסם באיחור נעניש את הרשויות?
חמד עמאר: אני רוצה להגיד מה ההיגיון, הוא אמר לך למה לא היו תקנות מינואר עד היום - - -
מירי רגב: אז מה נעשה?
מירי רגב: כל הפקידים נשארים בתפקידם והכנסת עכשיו צריכה לחוקק חוק בגלל שאיזשהו פקיד שכח את תפקידו, זה נראה לכם הגיוני?
מירי רגב: כי הגיע שר עכשיו שסוף סוף לקח את כל החוקים ואמר מה התקנות שצריך להצמיד להן, ועכשיו הוא באטרף לעשות את זה גם עם הווד"לים וגם עם דברים אחרים.
<מרדכי כהן: ואנחנו שמחים על כך.
מירי רגב: ואנחנו הכנסת צריכים לבוא, להצדיע לימין ולאשר תקלה של פקיד שלא הבין שהוא צריך להתקין תקנות, זה נראה הגיוני?
<מרדכי כהן: ועכשיו אנחנו אמורים לסייע לרשויות האלה לעבור את כל התהליך הזה שהוא לא תהליך פשוט, חקיקת עזר ברשות המקומית, אם זה יהיה - - -
מירי רגב: מה זה לא פשוט?
מירי רגב: תזמין את המועצה, תחוקק חקיקת עזר.
<מרדכי כהן: לא, זה לא כך, זה לא.
<נועה בן אריה: זה לעשות חקיקה אגרתית, היא מחייבת אישור תחשיב, היא לוקחת זמן.
מירי רגב: אבל הם עשו את התחשיב, ערן.
<ערן דוידי: זה על שנתיים, לא מדברים פה על ארבע שנים.
<ערן דוידי: הם לקחו את זה בחשבון, עכשיו משנים להם את התחשיב.
<נועה בן אריה: פעם אחת, אבל לוקח המון שנים לאשר אגרה.
מאיר שטרית: אפשר מילה?
מירי רגב: אני כבר נותנת לך לדבר.
מאיר שטרית: אני רוצה לעזור לך.
מירי רגב: חבר כנסת שטרית, בבקשה.
מאיר שטרית: כל מה שרציתי לומר הוא שאם רוצים להאיץ תהליך, יש דבר נורא פשוט - משרד הפנים יכול לעשות חוק עזר לדוגמה וכל רשות יכולה לאמץ אותו, לא צריך שום הליך, זה לוקח בדיוק שתי דקות.
<אורית מלמד: זה לא עונה על השאלה שלנו.
מאיר שטרית: ואז תקצר את התהליך בצורה דרסטית.
<מרדכי כהן: חבר הכנסת שטרית, גם את זה אנחנו עושים.
<נועה בן אריה: זה ייקח יותר משנה.
<מרדכי כהן: אני יכול לתת לך דוגמאות מתחומים אחרים.
מאיר שטרית: אם רשות לא רוצה אתה לא יכול להכריח אותה - לא רוצה, לא צריך.
<מרדכי כהן: אבל אתה לא יכול למנוע ממנה לחוקק חוק לא על-פי אותו מסלול ירוק שאתה מציע.
מירי רגב: מאיר, מה שהוא אומר, אותן רשויות שהגדילו ראש – ונמצא פה במקרה אחד מהם, נניח שהוא דוקורסקי, ועוד אחרים שלא יכלו להגיע היום ודיברו אתי בטלפון – אותן רשויות, משום שלא היה להן דברים ברורים ומשום שהנושא הזה לא היה מוסדר, הם עשו את התכנונים שלהם מבחינה תקציבית לשנתיים מראש.
מירי רגב: עכשיו מה אתה אומר?
מירי רגב: אתה אומר: בוא נשנה להם עכשיו את כללי המשחק תוך כדי משחק.
מירי רגב: הם כבר נערכו מבחינת תקציב מסוים - - -
מאיר שטרית: אני לא אומר, את אומרת.
מירי רגב: מה שאנחנו אומרים: לא נאשר להם את זה, נשנה להם את הסדר שהם קבעו מבחינה תקציבית, ובעצם בזה שאנחנו מאפשרים להם את זה לשנה - הוא אומר שהוא לא יכול לעמוד ביעדי התקציב שלו.
<דוד דהאן: בגלל החקיקה שלהם, הוא אומר.
מאיר שטרית: תקציב של הרשות מאושר משנה לשנה, תקציב הרשות מאושר כל שנה מחדש.
<מרדכי כהן: הפרוצדורה זה מה שמטריד אותנו.
<מרדכי כהן: גם אם יהיה חוק עזר לדוגמה, בסופו של דבר הרשות צריכה לעשות את התחשיב הפנימי שלה, זה דורש זמן, אנחנו מכירים את זה.
<מרדכי כהן: ההפך, דווקא מתוך רצון להקל על הרשויות, ללוות אותן, לצמצם את הפער בין רשויות.
<מרדכי כהן: כי מה יקרה במצב הזה?
<מרדכי כהן: החזקות, הטובות יודעות לעשות את זה, חלשות יידרשו לעזרה שלנו.
מירי רגב: למה לא עשית את זה לפני שלוש שנים?
מירי רגב: למה לא ליווית אותן?
<מרדכי כהן: לפני שלוש שנים לא הייתי במשרד הפנים.
מאיר שטרית: הם לא יעשו את זה, החלשות לא יעשו את זה כי אין להן כסף.
מאיר שטרית: הן בקושי גובות מסים ומים, איך יגבו את זה?
<מרדכי כהן: תהיה מופתע שגם ברשויות החלשות יש צורך בזה, וחלקן גובות את זה.
מאיר שטרית: צורך יש, רק הן לא גובות את הכסף.
יפעת קריב: כבוד היושבת-ראש, צריך לזכור שאנחנו גם בדיוק נכנסנו אחרי תקופת בחירות, מרבית ראשי הרשויות עדיין לא הושבעו, רק יושבעו במה שנקרא בחודש הקרוב.
יפעת קריב: הם לא נכנסו בכלל לעבוד - אם יש ראש רשות חדש, עד שהוא יכנס לעניינים, עד שהוא יבין, צריך לתת להם את הזמן כדי לא להכשיל אותם.
רינה פרנקל: אנחנו נותנים יותר מדי זמן לכל פעולה, באמת.
תמר זנדברג: כן, גם לא שזו אחריות מיניסטריאלית, התחלף תפקיד, - - - ראשי ערים, זה לא יכול להיות שכל מה שהיה נמחק ואיננו וכל פעם מתחילים מחדש, אנחנו אומרים את זה גם לעצמנו.
תמר זנדברג: יש איזה - - -
<מרדכי כהן: לא נמחק.
<מרדכי כהן: סוף כל סוף נעשה סדר, אז לא לברך על הסדר?
תמר זנדברג: יש איזה למידה מצטברת, אבל זה - - -
<מרדכי כהן: נעשה סדר, אז לא לברך על הסדר?
תמר זנדברג: אתה רואה את זה מהמקום הזה.
תמר זנדברג: אנחנו כאן בוועדה שבוע אחרי שבוע יושבים במקרים שבהם לא נעשו דברים, אנחנו כאילו מתחילים מחדש, וכל פעם אומרים: אבל סוף סוף עושים סדר, סוף סוף, סוף סוף.
תמר זנדברג: זה לא יכול להיות, זה כבר 60 שנה, הסוף סוף הזה כל שנה-שנתיים מחדש.
<מרדכי כהן: המצב ההפוך יותר טוב?
<מרדכי כהן: מ-2000 עד – יותר טוב המצב הקודם?
תמר זנדברג: אבל אתם רואים רק את זה, זו מכת מדינה.
<קריאה: אבל יש בעיה - - -
תמר זנדברג: אז אולי נפתור אותה הפעם.
<שלמה דולברג: גברתי היושבת-ראש, אני רק רוצה להפנות תשומת לב, חברי הכנסת, ושר הפנים לשעבר יודע את זה טוב ממני, לחוקק חוק עזר במשרד הפנים - - -
מאיר שטרית: זה תלוי במשרד הפנים.
<שלמה דולברג: אדוני יודע שלחוקק חוק עזר במשרד הפנים, כולל תחשיבים, כולל חברות כלכליות, כולל כל הפעילויות לוקח במקרה הטוב שנתיים.
מאיר שטרית: אני לא מקבל את זה.
<שלמה דולברג: אני אומר את זה כעובדה, אני יכול להוכיח את זה לוועדה.
מאיר שטרית: אני אומר לך כמי שהיה שר הפנים, אצלי חוק עזר שהגיע על שולחני באותו יום הוא נגמר, לא שנתיים, יום אחד.
דב חנין: אם החוק חשוב - - -
<שלמה דולברג: אני יכול להוכיח את מה שאני אומר, ולכן ההצעה שלנו היא לעשות הוראת מעבר לפחות לשנתיים, כי אחרת לאף אחד לא תהיה אפשרות לממש בעצם את השינוי.
רינה פרנקל: גם שלוש וגם ארבע שנים.
<אורית מלמד: אני רוצה להסביר על תהליך בדיקת חוקי העזר.
<אורית מלמד: קודם כול מדובר בתהליך ארוך במועצה עצמה, ברשות במקומית עצמה, זה תהליך שלוקח זמן מבחינת העבודה הכלכלית, לעבור במועצה, ניסוחים ועד שזה מגיע למשרד הפנים.
<אורית מלמד: דווקא בגלל האחריות שלנו וחובת הפיקוח שמוטלת עלינו החוק הזה עובר כמה שלבים: קודם כול בדיקה של צרכי הביטחון של הרשות המקומית, מה צריך, כמה ניידות, כמה סיורים בכל חוק עזר בתחום שלו, אחר כך בדיקה כלכלית, אחר כך בדיקה משפטית - זה הליך מאוד ארוך.
<אורית מלמד: לא מדובר פה על חוק אחד שנצטרך לעבור אותו, מדובר על עשרות חוקי עזר, ולכן הזמן המינימלי הוא שנתיים.
<אורית מלמד: אני אומרת לך, פשוט לא נעמוד בזה, לא הרשויות ולא משרד הפנים, זה המצב, זה הליך שלוקח זמן.
דב חנין: אולי תלכו בכיוון ההפוך, שמדינת ישראל תחזור לטפל בענייני סדר.
מירי רגב: ערן במשרד הפנים, שוב אני פונה אליך כי השר באמת קידם את זה ולצערי הפקידים נרדמו.
מירי רגב: תראו, אאשר את זה לשנתיים, אבל זו פעם אחרונה שמשרד הפנים בא לא מוכן עם תקנות.
מירי רגב: לא אאשר את זה, שלא יהיו פה אי-הבנות, אם משרד הפנים לא יבוא ערוך עם תקנות, האזרחים חשובים לנו, גם ראשי הערים, אבל גם האזרחים, ופה יהיו תקנות שיעשו סדר עם הסוגיה הזאת.
מירי רגב: זו פעם אחרונה שאני מאשרת הוראת שעה או הארכה כשמשרד לא הגיע עם התקנות הרלוונטיות, זה לא משנה אם זה משרד הפנים או המשרד לביטחון פנים או המשרד להגנת הסביבה או כל משרד אחר, אבל בעיקר אליכם, כי אתם תמיד באים אלינו בזמן, אני מבינה את הרצף הזה, כי אתם רוצים לעשות את הסדר ואתם רוצים לצמצם את הפערים שלא היו, אבל תראו שמי שמגיע אלינו, יגיע עם תקנות מסודרות.
מירי רגב: רגע, אנחנו עוברים להקראה, תגידו לי רק מי מצביע במקום מי.
מאיר שטרית: אני מצביע במקום צור.
מירי רגב: אתה מצביע – שב, בבקשה, מה אתה הולך.
מאיר שטרית: אני צריך ללכת.
מירי רגב: אז אתה מצביע, אז אתה לא כאן.
מאיר שטרית: אז אני לא כאן.
מאיר שטרית: אתה לא כאן.
מאיר שטרית: הלאה, אז צור איננו כאן.
מאיר שטרית: הלאה, תקריא, בבקשה.
<עידו בן יצחק: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשע"ג–2013, 1.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 1 - בחוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה), התשע"א–2011, (להלן - הוראת השעה), בסעיף 1, ברישה, במקום "כ"ח בטבת התשע"ד (31 בדצמבר 2013)", יבוא, זה יהיה "(31 בדצמבר 2015)".
<עידו בן יצחק: 2.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 2 - בסעיף 2 להוראת השעה, במקום "כ"ח בטבת התשע"ד (31 בדצמבר 2013)", יבוא "י"ט בטבת התשע"ו (31 בדצמבר 2015)".
מירי רגב: אוקיי, אז אני מתחילה את ההצבעה.
מירי רגב: בעד – 6
מירי רגב: מירי רגב – בעד משה זלמן פייגלין – בעד חמד עמאר – בעד רינה פרנקל – בעד יפעת קריב – בעד נחמן שי – אינו נוכח זבולון קלפה – אינו נוכח דוד אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח מאיר שטרית במקום דוד צור – בעד תמר זנד
מירי רגב: ברג– נגד טלב אבו עראר – אינו נוכח דב חנין – נגד
מירי רגב: מבחינת ההצבעה – 6 בעד, 2 נגד.
מירי רגב: הסתיים הדיון, תודה רבה.
מירי רגב: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדיון ראשון בסוגיית השב"חים.
מירי רגב: תהיה כאן סדרת דיונים כדי למצוא ולהבין מה קרה שמאז שהוקמה הגדר הביטחונית , עדיין, מדינת ישראל מתמודדת עם תופעה מסוכנת של חדירה, הסתננות, של שוהים בלתי חוקים בשטח מדינת ישראל.
מירי רגב: על פי הפרסומים יש בערך כ-30 אלף שוהים בלתי חוקיים שמגיעים בעיקר מיהודה ושומרון.
מירי רגב: רק בחודש האחרון ראינו את המעורבות שלהם באירועי טרור, גם בבת ים, גם בבקעת הירדן וגם בעפולה.
מירי רגב: ברור לחלוטין שהגדר שהוקמה היא חשובה, אך היא לא מספיקה, ויש כאן שילוב של פעילות גם של צה"ל וגם של משטרת ישראל, בהיבטים המודיעיניים ובהיבטים המבצעיים.
מירי רגב: צריך לראות איך מהדקים את הקשר של אלה שמונעים הגעה ושל אלה שיכולים לעצור את הסכנה של אלה שכבר הגיעו, כי ברורה לכולנו הסכנה.
מירי רגב: ברור לכולנו לאן זה יכול להגיע.
מירי רגב: גם ברור לכולנו שמדינה חייבת לשמור בצורה רצינית על הגבולות שלה, ולא יכולה לאפשר מעין רפיון כזה ששוהים בלתי חוקיים יכולים לעבור ולחצות את הגדר בדרך שבה הם חוצים כיום.
מירי רגב: לכן אני מבקשת לעשות בדיון הזה סדר, קודם כל- מי אחראי על מה, איפה הבעיות, איפה הקשר בין הגורמים המבצעיים לא בא לידי ביטוי, לא רק שקראתי אתמול בעיתון "מעריב", אלא באמת – איפה באמת בדיון כזה של ועדה סטטוטורית אנחנו מבינים איפה הבעיות.
מירי רגב: אז אני רוצה לפתוח בדברים של משטרת ישראל, דווקא, לאחר מכן צה"ל.
מירי רגב: משרד הפנים פה?
<דוד זמיר: בוקר טוב.
<דוד זמיר: אני רמ"ח תביעות.