GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורית קיטה-דרור: לגבי הסוגיה של מתקן נלווה צריך להבהיר שתמיד בתשתית קווית תת קרקעית, לפחות של חשמל, תמיד יהיה איזה שהוא פילר או איזה שהוא עמוד קצה שאליו הרשת התת-קרקעית מתחברת.
<אורית קיטה-דרור: זה חלק מהעניין, אין מה לעשות.
<אורית קיטה-דרור: לגבי ההחרגה של סעיף 145 (ו).
<אורית קיטה-דרור: לדעתנו זה מיותר.
<אורית קיטה-דרור: סעיף 145(ו) עושה כרגע קווים עיליים.
<אורית קיטה-דרור: לדעתי זה מיותר, אני מציעה להשמיט את התוספת בצהוב.
<אורית קיטה-דרור: לגבי התוספת בסעיף קטן (5), הדרישה למכון בקרה.
<אורית קיטה-דרור: אני חושבת שזה מיותר.
<אורית קיטה-דרור: זה מאוד ישבש את לוחות הזמנים של הנחת התשתית לטובת חיבור בתים לחשמל.
<אורית קיטה-דרור: אם אני אצטרך לאשר במכון בקרה אחרי שעשיתי את כל התיאומים וכו' להנחת התשתית, זה יעכב מאוד את החיבור.
<אורית קיטה-דרור: יש לי גם אמות מידה שבהן אני צריכה לעמוד של פרק זמן לחיבור בית חדש.
<עודד גבולי: אולי כדאי לבקש ממנה שהם ישלחו אנשים למכוני בקרה.
<עודד גבולי: זה מאוד יעזור.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו בתיאום רב בכל סוגית מכוני הבקרה והרישוי המכוון.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו שם לגמרי.
<עודד גבולי: כן, ממש.
<אורית קיטה-דרור: לגבי סעיף קטן (4) - משלוח תכניות as made.
<אורית קיטה-דרור: לדעתי זה מיותר.
<אורית קיטה-דרור: מראש אנחנו שולחים לרשות המקומית.
זבולון כלפה: אני חושב שזה רק לרשום.
<אורית קיטה-דרור: זה רשום גם עכשיו.
<אורית קיטה-דרור: זה פשוט להפיק עוד חתיכת נייר ענקית, לשלוח אותה לרשות כשזה כבר אצלה בפועל.
<אורית קיטה-דרור: .
תמר זנדברג: אולי זה חוסר תשומת לב מצידי, אבל אני מבינה שמדובר בשינוי שם הסעיף הזה מכבישים ודרכים לדרכים ותשתיות, למעט גז טבעי.
תמר זנדברג: רציתי לדעת איזה עוד תשתיות חדשות נכנסות תחת ההגדרה.
<תומר רוזנר: זה יכול להיות כל דבר שמישהו יחשוב שהוא תשתיות.
<מאיה אשכנזי: תת- קרקעית.
<בינת שוורץ: קו ותת-קרקעי.
<בינת שוורץ: כל מה שהוא קו ותת-קרקעי - -
<תומר רוזנר: מה שאנחנו יודעים זה מים, ביוב, תקשורת, חשמל, גז.
תמר זנדברג: כל זה לא קיים בסעיף היום ונוסף בתיקון?
<תומר רוזנר: נדרשים להוסיף.
זבולון כלפה: הבנתי שלגבי הסעיף הראשון העמדה של הוועדה מקובלת עליכם.
<בינת שוורץ: אני אתייחס להערות הוועדה שלא מקובלות עלינו.
<בינת שוורץ: המצב החוקי היום הוא שאם יש תכנית מפורטת מאושרת אפשר לבצע דרך, לא כולל מבנה דרך – גשרים, מנהרות - על הקרקע בפטור מהיתר אם מי שמבצע את זה זאת המדינה, רשות שהוקמה לפי דין או גוף שהוסמך על ידי הממשלה.
<בינת שוורץ: צריך לשלוח הודעה לפני.
<בינת שוורץ: זה המצב החוקי היום, זאת נקודת המוצא.
<בינת שוורץ: אנחנו בהצעתנו הבסיסית, בלי קשר להערות הוועדה, הרחבנו את המסלול הספציפי הזה לגבי קו תשתית תת קרקעי עם המתקנים הנלווים שלהם - תיכף אני אתייחס להערת הוועדה ביחס למתקנים הנלווים - והרחבנו את מי שיכול לבצע.
<בינת שוורץ: אמרנו עוד כל מיני גורמים מטעם המדינה.
<בינת שוורץ: פשוט הבהרנו מה זה המדינה.
<בינת שוורץ: אפשרנו רשות מקומית, אפשרנו גם תאגיד שהוא בבעלות הרשות המקומית.
<בינת שוורץ: כולם הם גורמים ציבוריים שעובדים בשביל הציבור והם ציבוריים בעצמם.
<בינת שוורץ: הוספנו, לאור הערת הוועדה, תכנית as made, הגשת תכנית שמראה מה היו העבודות שנעשו בפטור מהיתר.
זבולון כלפה: סעיף (4).
<בינת שוורץ: לגבי התייחסות הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<בינת שוורץ: ההערה הראשונה שלהם התייחסה למתקנים נלווים.
<בינת שוורץ: היה ניסיון להגביל מתקנים נלווים שדרושים להפעלת קו תת-קרקעי.
<בינת שוורץ: איזו דרך של הגבלה הציעה הוועדה?
<בינת שוורץ: היא אמרה שהשר יקבע בתקנות שיבואו לאישור ועדת הפנים.
<בינת שוורץ: אנחנו לא יודעים, ולעולם לא נדע, להגדיר מראש מה הם המתקנים הנלווים הדרושים לכל תשתית.
<בינת שוורץ: זה משתנה פר תשתית, זה משתנה עם השתנות הטכנולוגיה, זה משתנה עם שיטות עבודה חדשות, זה משתנה על פי עשרות קריטריונים.
זבולון כלפה: בוא נגדיר מה לא.
<בינת שוורץ: ייווצר מצב, אם נקבל את עמדת הוועדה, שכשתהיה יוזמה לבצע משהו יהיה צריך מהר מהר לרוץ לשר שיתקין תקנות, אחרי שהוא התייעץ עם המועצה הארצית, לרוץ לכנסת שתגיד שגוף כזה הוא בסדר ומותר לעשות אותו בפטור מהיתר.
<בינת שוורץ: זה לא הגיוני מבחינת ההליך.
<בינת שוורץ: אנחנו חושבים שברמת החקיקה הראשית מספיק להגיד, "מתקן נלווה הנדרש במישרין להפעלתו", אותו קריטריון כפי שהיה קודם בנושא של תחנה לתחבורה ציבורית: "התכנית תסמן את המתקנים הנלווים הדרושים במישרין להפעלת קו התשתית התת קרקעי".
<בינת שוורץ: היא תסמן אותם ככאלה.
<בינת שוורץ: מרגע שהיא סימנה אותם הם ייכנסו למסלול הזה.
<בינת שוורץ: מתקן שהיא לא סימנה אותו ככזה, היא פשוט לא תסמן אותו כחלק מהקו התת-קרקעי, היא תסמן אותו בסימון אחר, או שהוא יהיה בתכנית אחרת.
זבולון כלפה: החשש פה בסופו של דבר הוא מלקחת את זה למקרה קיצון.
זבולון כלפה: יש פה צד של פרשנות.
זבולון כלפה: "נדרש במישרין להפעלתו" אלו מילים שמאחוריהם מסתתרת פרשנות שלמה.
זבולון כלפה: נקטנו בדוגמה שנציגת מקורות, עו"ד מאיה, אמרה שזה לא רלוונטי, של נניח איזו שהיא בריכת אגירה, בריכת עצירה, מתקן שאיבה או דברים מהסוג הזה.
זבולון כלפה: את מתחילה להיכנס למושגים של סדרי גודל שהם שונים משסתום פורק לחץ או מכל מיני דברים מהסוג הזה.
<אורית קיטה-דרור: זה יסומן בתכנית מפורטת.
זבולון כלפה: יבוצע בלי היתר.
<בינת שוורץ: אם אתה שואל אותי, כפי שאני רואה את הדברים היום, התכנית המפורטת תסמן בריכת אגירה עצומה של 10 דונם כבריכת אגירה, לא כמתקן נלווה.
<בינת שוורץ: יהיה לה ייעוד ספציפי.
<בינת שוורץ: לעומת זאת, את תחנות השאיבה שפזורות לאורך הקו שהן בגודל של 2 מטר או 3 מטר היא תסמן כמתקן נלווה.
<בינת שוורץ: אנחנו משאירים את האופציה לכל תכנית לקבוע מה הם המתקנים הנלווים שילכו במסלול הזה, מה הם המתקנים האחרים שידרשו היתר.
זבולון כלפה: השאלה אם אי אפשר לסייג במציאות.
זבולון כלפה: יש מתקני סניקה למיניהם לאורך קווים שהם ארוכים מאוד.
זבולון כלפה: מתקני סניקה נראים מעל פני הקרקע כמבנה בינוני.
זבולון כלפה: מתחת לפני הקרקע זה מבנה בכלל לא קטן, לפעמים בעומקים משמעותיים מאוד.
זבולון כלפה: זה נכנס למסלול של - -?
<בינת שוורץ: חד-משמעית, כן.
<בינת שוורץ: זה נדרש במישרין לצורך אותה תשתית.
<בינת שוורץ: אי אפשר להעביר את קו הביוב הזה בטופוגרפיה הזאת בלי מתקן סניקה.
<בינת שוורץ: זה מתקן נלווה.
<תומר רוזנר: זאת דוגמה שלא העלית על דעתך שזה זה.
<תומר רוזנר: אני לא אומר שמה שאת אומרת לא צריך להיות, אבל זו רק דוגמה לזה שזה דבר שצריך להגדיר אותו בצורה יותר מפורטת.
זבולון כלפה: לסייג אותו באיזו שהיא צורה.
<בינת שוורץ: ההגדרה שנתנו היא שנדרש במישרין להפעלתו.
<בינת שוורץ: מדובר במתקן נלווה שנדרש במישרין להפעלת אותו קו תשתית תת- קרקעי.
<בינת שוורץ: התשתית היא הבסיס לכל הפעילות שלנו כאן, גם הפעילות הכלכלית, גם המגורים.
<בינת שוורץ: כל דבר נדרש לתשתית.
<בינת שוורץ: אנחנו חייבים לפתוח את הדרך.
<בינת שוורץ: אם נראה שטעינו, נחזור לתקן.
<בינת שוורץ: אני חושבת שאין ברירה, אנחנו צריכים פעם אחת לפתוח את הדלת לעבודה רציפה בענייני תשתית.
<בינת שוורץ: לגבי הסייג השני שהוועדה מציעה ביחס למתקנים הנלווים הנדרשים במישרין להפעלתם.
<בינת שוורץ: היא מדברת רק על תכניות חדשות.
<בינת שוורץ: זה מעקר מתוכן את כל הניסיון שלנו להקל על הקמת ביצוע תשתית תת- קרקעית ודרכים.
<בינת שוורץ: אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה לגבי כל תכנית ותכנית, גם רטרואקטיבית.
זבולון כלפה: האם ביחס לחלק של המתקן הנלווה או התשתית עצמה?
<בינת שוורץ: ביחס לכל.
<בינת שוורץ: הוועדה העירה את זה רק ביחס למתקן הנלווה.
<בינת שוורץ: זה מה שאני מבינה, נכון?
<בינת שוורץ: אנחנו חושבים שלא.
<בינת שוורץ: ככל שיש תכנית מאושרת קודמת שכוללת כל מיני מתקנים זה יהיה מתקנים נלווים שנדרשים במישרין.
זבולון כלפה: מה לגבי מכון בקרה?
זבולון כלפה: אני מבין ששאר הסעיפים הם בסדר מבחינתכם.
זבולון כלפה: למשרד המשפטים אין בעיה עם זה.
<בינת שוורץ: לגבי מכון בקרה אני רוצה להתחיל מהמצב הקיים היום.
<בינת שוורץ: עד היום, 65 שנה במדינת ישראל, המדינה וגופים מטעמה פעלו בפטור מהיתר ללא מכון בקרה.
<בינת שוורץ: הרעיון שעומד מאחורי זה הוא שהמדינה מייצרת לעצמה סטנדרטים.
<בינת שוורץ: אני לא יודעת מי מכיר כאן את הספרים הצהובים שמע"צ מתכננת לפיהם.
זבולון כלפה: הספר הכחול של משרד הביטחון.
<בינת שוורץ: את הספר הכחול של נתיבי ישראל.
<בינת שוורץ: המדינה יודעת לייצר לעצמה סטנדרטים הנדסיים מאוד מחמירים, כמובן שעמידה בתקנים למיניהם.
<בינת שוורץ: היא מעדכנת את זה מעת לעת, היא מתעדכנת.
<בינת שוורץ: זה נכון שאין צורך לעשות בקרה נוספת הנדסית על המדינה.
<בינת שוורץ: החידוש כאן בתיקון זה שהכנסנו גם תאגיד בבעלות מלאה של רשות מקומית.
<בינת שוורץ: יכול להיות – כאן אני מקבלת בחלקה את הערת הוועדה - שלאותו תאגיד אין איזה סטנדרטים שהוא יודע לעבוד לפיהם.
<בינת שוורץ: כדי לקצר את הדיון אני חושבת שההערה של הוועדה צודקת אך ורק ביחס לתאגידים בבעלות מלאה של רשות מקומית.
<בינת שוורץ: זה לא כמו רשות מקומית שיש לה אגף הנדסה והיא יודעת לעשות דברים כאלה.
<בינת שוורץ: זה תאגיד שאנחנו עוד לא יודעים איך הוא יעבוד.
<בינת שוורץ: אני חושבת שאנחנו יכולים לקבל את ההערה של הוועדה.
<בינת שוורץ: אפשר לשקול אותה ביחס לתאגידים שהפרויקטים שלהם יצטרכו לעבור מכון בקרה.
זבולון כלפה: אני רוצה להציע לגבי סעיף (2)(ד), מה שכתוב בנוסח שהוצג בפנינו כרגע, שתבוא נקודה אחרי המילים "מסוגים שקבע השר באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת".
זבולון כלפה: כל מה שכתוב לאחר מכן – יימחק.
<בינת שוורץ: אני מצטערת, אנחנו לא יכולים להסכים לזה, אדוני היושב-ראש.
זבולון כלפה: הלכנו לקראתכם מעל ומעבר.
זבולון כלפה: להשאיר את זה, זה מה שאת אומרת?
<בינת שוורץ: אני אומרת שאנחנו לא יכולים להסכים.
<בינת שוורץ: הוועדה תכריע בהצבעה.
זבולון כלפה: את יודעת שבהצבעות, כשנגיע לפרק של - -
תמר זנדברג: כרגע את נופלת.
<בינת שוורץ: עדיין אני לא יכולה להסכים.
זבולון כלפה: לגבי הנושא של ההצעה שלך, לגבי סעיף (5) - מכון הבקרה, תוכלו להעביר ליועצים המשפטיים של הוועדה את הפירוט של העניין, במה בדיוק מדובר?
זבולון כלפה: כי אם אני מבין נכון, את בעצם באה ואומרת שאת הדרישה הזאת בסוגיה של מכון בקרה מחילים מסעיף (ו) ומטה.
<בינת שוורץ: רק על (ז).
<בינת שוורץ: לרשות מקומית יש אגף הנדסה.
תמר זנדברג: וגם התאגיד הממשלתי?
תמר זנדברג: רק תאגיד עירוני אתם מציעים?
<שאול אדם: לעניין הזה של מקורות ומע"צ אני חושב שכן צריך להגביל.
<שאול אדם: אני מזדהה עם דעתו של עו"ד נתי מאיר, שצריך להיות תיאום ברור עם הרשויות.
<שאול אדם: יש פה בעיה קשה מאוד שרואים אותה בשטח.
<שאול אדם: הם משתלטים, הם לא באים ועושים עבודה.
<שאול אדם: אנחנו יכולים לתת דוגמאות מעמק חפר לגבי איך מקורות נופלים על שטח, לא יודעים מה הם עושים, לא יודעים גם אם סיימו עבודה.
<שאול אדם: ההגבלות האלו מאוד חיוניות.
זבולון כלפה: לגבי סעיף (ד) - תכנית חדשה.
<תומר רוזנר: מתקנים עיליים.
זבולון כלפה: לגבי (5) הדבר נראה לי הגיוני שאנחנו מחילים את סעיף (5) על סעיף (ז) בלבד.
<תומר רוזנר: על תאגידים עירוניים, אבל גם על בקרת - -
<נועם מולה: אני רוצה להגיד מדוע לא נכון להחיל את זה דווקא על תאגידי מים וביוב.
<נועם מולה: תאגידי מים וביוב הופרדו מהרשות המקומית בכוונה כדי להתמקצע בתחום של הקמת תשתיות והחיזוק שלהן.
זבולון כלפה: וגביית - -
<תומר רוזנר: איפה ממוקמים משרדי רוב התאגידים ברשות המקומית?
<נועם מולה: יותר מזה, כל עבודתם של תאגידי המים והביוב מוכוונת ונשפטת על ידי רשות המים, על ידי כללים שקובעת רשות המים.
<נועם מולה: הם מחויבים לכללים הרבה יותר פרטניים שנקבעים על ידי מועצת רשות המים לעניינים הספציפיים האלה.
<נועם מולה: הם אלה שמקימים את רוב הקווים האלה בתוך הרשות המקומית, בתוך שטחי הרשות המקומית.
<נועם מולה: דווקא לעניין הזה המקצועיות קיימת אצלם אם לא יותר, לפחות באותה מידה כמו אצל הרשות המקומית בעניינים הפרטניים שבהם הם עובדים.
זבולון כלפה: לגבי סעיף (2).
זבולון כלפה: מכיוון שהצעתנו פה לא מתקבלת על ידי משרד הפנים ומשרד המשפטים אנחנו נשארים בהצעה שלנו המקורית.
<בינת שוורץ: לא המקורית.
זבולון כלפה: המקורית.
זבולון כלפה: או לחילופין, בואי נסייג בהגדרה.
זבולון כלפה: אתם הרי יודעים במה מדובר כרגע .
זבולון כלפה: בואו נגדיר דברים מסוימים שלא כלולים בדבר הזה.
זבולון כלפה: את מבינה?
<כרמית יוליס: מה, נגדיר את כל - -?
זבולון כלפה: הרי מה החשש?
זבולון כלפה: הגברת שוורץ אמרה לפני כן שנצטרך לפני אישורה של תכנית לרוץ להתקין תקנות מיוחדות כדי להגדיר דברים מסוימים.
זבולון כלפה: בואו נגדיר עכשיו רשימה של דברים שמקובלים עלינו ועליכם.
זבולון כלפה: בזה נגמר הסיפור.
זבולון כלפה: כל מה שלא יהיה כלול ברשימה יחול עליו הכלל הזה ממילא.
זבולון כלפה: כרגע זה פתוח לגמרי, זו המשמעות של הדבר.
<בינת שוורץ: אני חושבת שזה לא פתוח לגמרי.
<בינת שוורץ: אני חושבת שמתקן נלווה הנדרש במישרין להפעלה של קו תשתית קו קרקעי זה לא פתוח.
זבולון כלפה: פה נפלנו לפרשנים המשפטיים.
זבולון כלפה: אני רוצה לומר לך שאני מעדיף כמה שפחות להתייעץ.
<בינת שוורץ: אני לא אגיד לך מה אני מעדיפה.
זבולון כלפה: זה לא נתון לבחירה במקרה הזה.
<תומר רוזנר: או שאפשר לכתוב מאפיינים במקום סוגים.
<קארין טלמור: גם קשה לקבוע.
זבולון כלפה: השאלה אם אתם רוצים להשאיר את זה במתכונת הזאת ואז להגיע להצבעה.
זבולון כלפה: להערכתי זה יעבור בנוסחו המלא.
זבולון כלפה: זה לשיקול דעתכם.
זבולון כלפה: לגבי סעיף (5) - בקרת תכן וביצוע.
זבולון כלפה: אנחנו בעניין הזה מצמידים את זה לתאגידים מפסקה (ז) ואילך.
<דורית הוכנר: נציג רשות המים שכלול במשרדנו אומר שיש פה הקבלה.
<דורית הוכנר: ברגע שאתה מחיל את זה על מכוני הבקרה זה בעצם תפקידם של התאגידים, לכן אין צורך בזה.
<דורית הוכנר: השאלה אם אפשר לרדת מזה, לוותר על זה.
<נועם מולה: מכון הבקרה של תאגידי המים והביוב הוא רשות המים.
<נועם מולה: זה חוק תאגידי מים וביוב.
<נועם מולה: זה הכללים שמוציאים מכוחו.
<נועם מולה: יש לתאגידי המים כללים שהם חייבים לעמוד בהם, אמות מידה מאוד מפורטות שנקבעות להם.
<נועם מולה: אנחנו כל הזמן מקבלים תלונות על כמה אנחנו מוסיפים על אמות המידה האלו.
<נועם מולה: אנחנו אותו מכון שאתם שואפים אליו.
<נועם מולה: ליצור להם עכשיו גוף מקביל זה לא יעיל.
<נועם מולה: אנחנו מוכנים להעביר לעיונכם את המבחנים של הרגולציה שחלים על תאגידי המים והביוב בנושאים האלה.
<תומר רוזנר: אנחנו מכירים.
זבולון כלפה: במקרה ישבתי אתמול בלילה עם אחד המנהלים שלכם.
זבולון כלפה: אנחנו עושים הפסקה של 2 דקות.
זבולון כלפה: בינת, את רוצה להתייחס לפסקה (ד) בסעיף (2)?
<בינת שוורץ: להסכמה?
זבולון כלפה: לגבי ההצעה שלכם.
<תומר רוזנר: לגבי מה שאתם מציעים כפשרה.
<בינת שוורץ: מה שאנחנו מציעים כפשרה זה לקבל את הרצון של הוועדה להגביל את סוגי המתקנים הנלווים.
<בינת שוורץ: אנחנו מציעים שהמתקנים הנלווים האלה הנדרשים במישרין להפעלתו של קו התשתית התת-קרקעי יהיו על פי מאפיינים שקבע השר.
<בינת שוורץ: השר יקבע מאפיינים ספציפיים, כשרק מה שעונה על המאפיינים האלה ייכנס למסלול הזה.
<בינת שוורץ: מה שלא, לא.
זבולון כלפה: מבחינתנו הדברים האלה מקובלים.
זבולון כלפה: לאחר מכן מתייתר כל המשפט שמסומן בירוק.
זבולון כלפה: הנוסח הסופי לאחר מכן - -
<תומר רוזנר: לקראת ההצבעות יהיה נוסח סופי.
<ישי אשלגי: מה בנוגע למתקני גז טבעי?
<בינת שוורץ: אנחנו החרגנו את קווי הגז הטבעי משום שיש להם הליך מיוחד בחוק שנחקק לא לפני הרבה זמן.
<בינת שוורץ: אנחנו חשבנו שהוא עובד טוב, לכן חשבנו לא לגעת בזה.
<ישי אשלגי: השאלה אם אנחנו יכולים לשנות את ההליכים הפנימיים שלנו, להתעסק עם חוק משק הגז הטבעי ולבוא ולסגור את הגולל פה דרך חוק התכנון והבנייה.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו לא נוגעים בהליכים שקיימים היום.
<אפרת דון-יחיא: אולי אנחנו לא באים לקראתכם, אבל אנחנו לא מרעים את מצבכם.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו משאירים את זה כמו שזה היום.
<ישי אשלגי: חשמל ומים יש לנו.
<ישי אשלגי: גז טבעי זה משק מתפתח שרק צריך לגדול.
<תומר רוזנר: חשמל לא.
זבולון כלפה: אתה נותן בעצמך את התשובה ומבין למה הבעיה.
זבולון כלפה: אני חושב שניתן פה המענה.
זבולון כלפה: יש לזה התייחסות ממילא.
זבולון כלפה: זה לא בא לטפל בעניין הזה כרגע.
<ישי אשלגי: זה שמחריגים אותנו לעומת חברות הנפט - -
<תומר רוזנר: יש לכם חוק משלכם.
<ישי אשלגי: יכול להיות שאנחנו צריכים לעשות שינויים בחוק שלנו.
<תומר רוזנר: מאה אחוז, תעשו.
<ישי אשלגי: השאלה למה להחריג בחוק הזה.
<תומר רוזנר: כי יש לכם חוק משלכם.
זבולון כלפה: כי שם זה מתייחס.
<ישי אשלגי: יש פה החרגה מאוד ספציפית.
<ישי אשלגי: זה מאוד נוקב, מאוד בעייתי.
<ישי אשלגי: אנחנו עלולים גם לבוא ולבקש שינוי של חוק התכנון והבנייה.
<ישי אשלגי: למה אי אפשר להחריג?
זבולון כלפה: ביקשת, חזרנו.
זבולון כלפה: אני פעם שלישית אומר שיש לכם חוק ספציפי.
זבולון כלפה: בזה זה נגמר כרגע.
<תומר רוזנר: לא משנים את המצב הקיים, אם זה מה שמטריד.
תמר זנדברג: אם יש התייחסות ספציפית נפרדת לחשמל, זה לא אומר שצריך להחריג גם פה בסעיף?
<תומר רוזנר: חשמל הוחרג.
<אפרת דון-יחיא: החרגנו.
זבולון כלפה: אותה התייחסות.
תמר זנדברג: כרגע אמרת להערה של חברת החשמל, שזה כן כולל חשמל.
<אפרת דון-יחיא: מכוח 145(ו) הותקנו תקנות הרשאה שמתייחסות לקווים עיליים, הן לא מתייחסות לקווים תת-קרקעיים.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו מבקשים לא לגעת ביחס לקווים שיש להם הליך של הרשאה בלבד.
תמר זנדברג: שזה רק העילי?
<תומר רוזנר: אם הם ירצו להחיל את זה על תת-קרקעי הם יצטרכו לתקן את התקנות.
<אפרת דון-יחיא: סעיף 145(ו) - -
זבולון כלפה: בסעיף (5) אנחנו נשארים בעמדתנו בנוגע להחלה שלו על פסקה (ז).
זבולון כלפה: ברשות
זבולון כלפה: כם אנחנו רוצים לעבור לסעיף (3).
<אורית קיטה-דרור: לא הבנתי את ההבהרה כאן.
זבולון כלפה: לגבי מה?
<אורית קיטה-דרור: לגבי סעיף 145(ו).
<אורית קיטה-דרור: סעיף 145(ו) עוסק בתשתית שהיא עילית.
<תומר רוזנר: סעיף 145 (ו) לא מגדיר בשום מקום עילית או תחתית.
<בינת שוורץ: חברת חשמל רוצה לוודא שהיא תוכל להקים קווי תשתית תת קרקעיים בכל מקום עירוני, בכל ישוב כדי לחבר בתים.
<בינת שוורץ: היא רוצה לעשות את זה בפטור מהיתר.
<בינת שוורץ: בדרך כלל היא עושה את זה מתחת לדרך, מתחת לכל מיני דברים.
<בינת שוורץ: יש לה שתי אפשרויות לעשות את זה.
<בינת שוורץ: דרך אחת היא לתקן את התקנות שהותקנו לפי סעיף 145(ו), שמתייחסות רק לקווים עיליים.
<בינת שוורץ: אנחנו יכולים לעזור לכם לתקן אותן.
<בינת שוורץ: האפשרות השנייה שהצענו כאן היא לאפשר להם פה, במסגרת ההליך הזה אם הקו הוא תת קרקעי, לעשות את זה לפי השיטה הזאת.
<אפרת דון-יחיא: בוודאי.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו חושבים שהסעיף מאפשר את זה.
<אפרת דון-יחיא: כשלא נקבעה הרשאה לקווים האלה - -
<תומר רוזנר: זאת לא כוונתנו.
<תומר רוזנר: קווי חשמל, להבדיל מקווי תשתית אחרים שמטופלים פה, הם קווים שיש להם השפעות סביבתיות – קרינה ודברים כאלה.
<אורית קיטה-דרור: הם מקבלים היתרים לפי חוק הקרינה.
<תומר רוזנר: רק שאין תקנות לפי חוק הקרינה כי אתם מונעים אותן.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו לא מונעים את התקנות, אבל יש היתרים לכל אחד ואחד מקווי חברת החשמל.
<אורית קיטה-דרור: זה לא בחוק התכנון והבנייה מוסדר, זה מוסדר במסגרת חוק אחר.
<אורית קיטה-דרור: התקנות האלו יובאו אליכם.
<תומר רוזנר: קווי חשמל שונים מקווי תשתית אחרים שיש להם הסדר כאן.
<תומר רוזנר: ההסדר הנכון לטפל בהם הוא במסגרת התקנות שמתייחסות להרשאות של קווי חשמל.
<תומר רוזנר: אם חברת החשמל מעוניינת לעשות קווי חשמל תת קרקעיים במסגרת ההרשאה, שתציע הצעה לשר הפנים לתקן את התקנות.
<תומר רוזנר: אני מניח ששר הפנים ישקול את כל השיקולים הרלוונטיים, כולל ענייני ההשפעות הסביבתיות, כמו שהוא עשה לגבי קווים עיליים בתקנות הקיימות.
<תומר רוזנר: הוועדה תחליט כמובן אם היא סבורה שיש מקום לאפשר את אותו הליך שמתאפשר לקווי מים שהשפעתם הסביבתית, לפחות של הקווים התת-קרקעיים, היא אפסית גם לקווי חשמל מתחת לבתי מגורים או ליד בתי מגורים וכו'.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו קוראים אחרת את סעיף 145(ו)..
<תומר רוזנר: אנחנו נבהיר את זה.
<אפרת דון-יחיא: לא ביקשנו לתקן את 145(ו).
<אפרת דון-יחיא: אפשר להיות חלוקים לגבי הפרשנות של המצב הקיים כפי שהוא.
<אפרת דון-יחיא: גם היום הקווים האלה מוקמים.
<אפרת דון-יחיא: הם מתבססים על תקנות שטעונות היתר שנקבע בהן, עם הודעה של 15 יום כמו שמוצע כאן.
<אפרת דון-יחיא: זה המצב.
<אפרת דון-יחיא: מקבלים היתרים לקרינה.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו בוודאי לא מרעים את המצב ממה שהוא היום בהקמת הקווים התת-קרקעיים.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו מסתדרים עם הנוסח כמו שהוא היום.
<תומר רוזנר: הפרשנות שאתם מציעים היא פרשנות רחבה מידי.
<אפרת דון-יחיא: זאת הפרשנות של 145(ו).
<תומר רוזנר: בסדר, בשביל זה אנחנו כאן.
<אפרת דון-יחיא: לא תוכל דרך תיקון 261 לתקן את מה שנאמר ב-145(ו).
<אפרת דון-יחיא: 145(ו) אומר ששר הפנים רשאי לקבוע הליך אחר.
<תומר רוזנר: הכוונה בלהוסיף את 145(ו) הייתה להבהיר שזה חל על קווי החשמל.
<תומר רוזנר: אם זה עיליים לא צריך לומר את זה.
<תומר רוזנר: אתם הסכמתם לזה.
<תומר רוזנר: יכול להיות שהייתה אי הבנה בפרשנות שבינינו.
<גלעד קרן: לפי הפרשנות שלך, מה ההוספה של 145(ו) מוסיפה לסעיף הזה?
<קריאה: זה מיותר.
<תומר רוזנר: הוועדה תחליט מה שהיא סבורה.
<תומר רוזנר: הצעתנו לוועדה היא להבהיר במפורש שכמו שכתוב למעט מתקני גז, כך גם יהיה כתוב למעט קווי חשמל תת-קרקעיים.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו הסכמנו להגיע להסדרים שמאפשרים היום.
<אפרת דון-יחיא: ככל שיש הסדר אחר מאפשר אנחנו מחריגים ולא רוצים להחליף את זה בהסדר הזה.
<אפרת דון-יחיא: ככל שאין הסדר – אנחנו חלוקים אם יש או לא – אז בסדר.
<אפרת דון-יחיא: אם אין הסדר זאת בעיה.
<בינת שוורץ: אנחנו חלוקים.
<בינת שוורץ: הצהוב של 145(ו) הוא לא צהוב, הוא ירוק, כי אנחנו מפרשים אותו אחרת.
זבולון כלפה: יש לנו הסכמה לגבי החלק הראשון של הדברים.
זבולון כלפה: הנוסח יגיע בהמשך.
<בינת שוורץ: לגבי החלק השני אנחנו לא מסכימים.
זבולון כלפה: דיברנו לגבי סעיף (5).
<נועם מולה: לא הבנו מה קורה עם סעיף (5).
זבולון כלפה: מה זאת אומרת?
זבולון כלפה: הנושא הזה של הדרישה לקיום של מכון בקרה קיים ביחס לתאגיד בבעלות של רשות מקומית אחת או יותר.
<נועם מולה: אין היגיון ביצירת סטנדרט שיכול להיות סותר סטנדרט שקובעת מועצת רשות המים לאותו תאגיד.
<נועם מולה: אם יבוא מכון בקרה שאינו מוכר לרשות המים, שלא חלים עליו כללי המים, שלא חל עליו חוק המים, ויקבע סטנדרטים סותרים, סטנדרטים נוספים - -
<תומר רוזנר: מכון בקרה לא קובע סטנדרטים.
זבולון כלפה: מכון בקרה מאמת מציאות שבה התכנון והביצוע הם חופפים ותואמים אח' לאח'.
<נועם מולה: התכנון והביצוע חייב לעמוד ממילא בסטנדרטים שקובעת רשות המים, מועצת רשות המים.
זבולון כלפה: הדרישה פה היא לתת לגורם חיצוני את הסמכות לבצע את הבקרה על הגוף שביצע את העבודה.
<נועם מולה: אין הבחנה רלוונטית בינו לבין הגופים האחרים שמקבלים כאן את הסמכות.
<נועם מולה: תאגידי מים וביוב הם גוף מקצועי ציבורי לכל דבר.
<נועם מולה: הם בבעלות הרשות המקומית, הם לא בבעלות איזה גורם פרטי.
<נועם מולה: הם גוף מקצועי שמקבל היתרים מרשות המים לעשות את הפעולות שלו.
<נועם מולה: הם גוף שכל הזמן עובר את השיפוט של רשות המים לפי כללים שקובעת מועצת רשות המים ושיושבים בה הגורמים הכי מקצועיים לעניין הזה.
<נועם מולה: אין היגיון ביצירת סטנדרטים שיכולים להיות חופפים.
<קריאה: תציע שזה יהיה או תאגיד מטעמכם בתוך הסעיף הזה.
<נועם מולה: יש פה את ההגבלה גם לכאלה שעוסקים בתשתיות.
<נועם מולה: זה די והותר.
<נועם מולה: תאגיד מים וביוב הוא תאגיד שהוקם לפי חוק.
<עודד גבולי: במכון הבקרה יש נציג של תאגיד המים.
<נועם מולה: למה צריך את הבקרה של מכון הבקרה שעוסק במיליון דברים, כשיש את רשות המים שהיא שופטת את כל העבודות של תאגידי המים והביוב?
<נועם מולה: הממונה על תאגידי מים וביוב עושה את זה כל היום.
<קריאה: יש השלכות אחרות על - -
<עודד גבולי: זה בעייתי.
זבולון כלפה: בהמשך להערה שלך, ומתוך רצון להגיע לאיזה שהוא סיכום, אנחנו נבקש מנציג שלכם – אתה או אחרים - שיבוא להציג את הדברים כדי שנראה שאנחנו מקבלים פה כיסוי לבקשה הזאת בצורה אחרת.
זבולון כלפה: זה מה שאתה אומר.
זבולון כלפה: אתה אומר שהבקרה מתבצעת בצורה כזאת או אחרת.
זבולון כלפה: במידה וניווכח שלא, אז הסעיף הזה מוחל אוטומטית.
<עודד גבולי: רק שיושב הראש יזכור שהם צריכים לשלוח נציגים למכוני הבקרה.
<נועם מולה: זה לא אנחנו, זה תאגידי המים.
זבולון כלפה: אתם אלה שנותנים להם - -
<נועם מולה: בגלל זה אין צורך בכפל הזה.
<נועם מולה: זה רק מחזק את הנושא הזה.
<עודד גבולי: לא משנה, רק שלא ייעלם מהשולחן הזה.
<אורית קיטה-דרור: אדוני היושב-ראש, לגבי ההחרגה של סעיף 145(ו).
<אורית קיטה-דרור: הנושא הזה יובא להצבעה בסוף?
זבולון כלפה: כל הנושאים יובאו בסוף להצבעה, אנחנו רק נצטרך לבחון את הנקודה הזאת.
זבולון כלפה: כוונתנו הייתה התוספת הזאת.
<אורית קיטה-דרור: שזה יהיה לגבי תשתית תת-קרקעית.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו נבקש להציג לכם מה המשמעות של הדבר הזה.
<אורית קיטה-דרור: מדובר באיזה 15 אלף עבודות בשנה.
<אורית קיטה-דרור: זה פשוט לא הגיוני.
<אורית קיטה-דרור: אתם מרעים את מצבנו.
<אורית קיטה-דרור: הרפורמה הזאת באה להקל ולייעל את הליכי הקמת התשתית.
<תומר רוזנר: לא, אנחנו לא מרעים.
זבולון כלפה: לפני מספר דקות קלטתי את המספר 10 אלפים, עכשיו אני כבר קולט 15 אלף.
זבולון כלפה: בעוד רבע שעה יהיה 25 אלף.
<אורית קיטה-דרור: אני מתפשרת איתך על 10 אלפים.
זבולון כלפה: כבר יצאנו בזול.
<אורית קיטה-דרור: זאת כמות אדירה של עבודות.
<אורית קיטה-דרור: רובן מאוד מאוד פשוטות, כמו חיבור של בית לתשתית קיימת.
זבולון כלפה: איך היום זה מבוצע?
<אורית קיטה-דרור: זה מבוצע בהודעה לוועדה המקומית 15 יום מראש, אחרי תיאום איתם.
<אורית קיטה-דרור: אם הכוונה של הוועדה פה היא לגרוע ממצבנו, אז שיהיה ברור לכם שזה מה שאתם עושים.
זבולון כלפה: לא זאת הייתה הכוונה.
<אורית קיטה-דרור: שזה יובהר שזאת לא הכוונה של הייעוץ המשפטי.
<תומר רוזנר: הכוונה היא לא לשנות את המצב הקיים לגבי חשמל.
<תומר רוזנר: לא להוסיף ולא לגרוע.
<אורית קיטה-דרור: זה לא הנוסח.
<אורית קיטה-דרור: הנוסח הזה פוגע.
<תומר רוזנר: את זה אפשר לבדוק.
<תומר רוזנר: הכוונה היא לא לשנות את המצב הקיים.
זבולון כלפה: פוגע לפי פרשנות מסוימת.
זבולון כלפה: יש פרשנות אחרת שאומרת שלא.
<אורית קיטה-דרור: הוא מעורר שאלות.
זבולון כלפה: זאת דעתך, וזה מקובל, אבל אני אומר לך שיש פרשנות א' ופרשנות ב'.
זבולון כלפה: אנחנו נעשה את הבדיקה לאחר מכן.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו מבקשים להוסיף משהו שלא הופיע.
<אפרת דון-יחיא: הרישא של סעיף (ד) המקורי התחילה במילים "על אף האמור בסעיף 145".
<אפרת דון-יחיא: "בסעיף קטן (ה) - בפסקה (1), לאחר המילים "על אף האמור" יבוא בסעיף 145 ובסעיף קטן (ד)".
<אפרת דון-יחיא: זה לא הופיע.
<אפרת דון-יחיא: זה נשמט.
<אפרת דון-יחיא: (א) אחרי פסקה (3) יבוא: (3א) לא תינתן הרשאה לפי סעיף קטן זה אלא אם כן אישר מכון בקרה כי ביצע בקרת תכן לבקשה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות; שר הפנים רשאי לקבוע כי הוראות פסקה זו לא יחולו על בקשות להרשאה שבשל מהותם, אופיים או היקפם לא נדרשת לגביהם בקרה של מכון בקרה ובלבד שאינן טעונות בקרה של בקר מורשה לפי סימן ב' בפרק ה'3; שר הפנים יקבע הוראות לעניין העברת בקשה להרשאה לבדיקת מכון בקרה וקבלת תוצאות הבדיקה מהמכון, לרבות קביעת מועדים לביצוע הפעולות האמורות; (א1) בפסקה (4) בסופה יבוא "וכאילו ניתנה הרשאה לפיה, ובלבד שאישר מכון הבקרה כי ביצע בקרה תכן לבקשה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות".
<אפרת דון-יחיא: את (7) אתם מחקתם.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו לא מסכימים למחיקה.
<אפרת דון-יחיא: (7) "על אף האמור בפסקות (2) עד (5), למעט פסקה (3)א", שזאת הערה שמקובלת עלינו ולא מופיעה כאן, "בקשה להרשאה המוגשת על ידי רשות מקומית או תאגיד בבעלות מלאה של רשות מקומית אחת או יותר, תוגש למהנדס הוועדה המקומית והוא יהיה המוסמך להכריע בבקשה להרשאה".
<בינת שוורץ: אנחנו מכפיפים כאן את תהליך ההרשאה שחל על מבנה דרך לגשרים וכו' למכון לבדיקה של מכון בקרה.
<בינת שוורץ: אם מתכנן המחוז ומהנדס הוועדה המקומית לא עמדו בלוחות זמנים, עדיין האישור האוטומטי יהיה כפוף לאישור של מכון בקרה.
<בינת שוורץ: זאת ההערה של הייעוץ.