GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בינת שוורץ: נניח אנחנו רוצים לעשות מחלפון באיזה מקום עבור שכונת מגורים שאנחנו יודעים שהיא בתכנון, אבל אנחנו לא סגורים איפה יהיה המחלפון כי אנחנו לא מכירים את החיבור של הרחובות בשכונה.
<בינת שוורץ: אנחנו כבר מתכנים את דרך 65 – ואדי ערה.
<בינת שוורץ: אנחנו יכולים בתכנית הזאת לקבוע אזור, שטח למחלפון מסוים, להגיד שזה מתארית שמור למחלפון ותכנית מפורטת אחרת תקבע אותו.
<בינת שוורץ: עדיין המחלפון הזה לא נדרש לביצוע המידי של שדרוג והרחבת כביש 65, אבל ייכלל בתכנית שנמצאת בות"ל.
<בינת שוורץ: זה דבר שמאפשר להסתכל קצת יותר לטווח ארוך גם לתכניות שבות"ל.
<נתי מאיר: כפי שמופיעות ההערות, המילים "אינו משמעותי" זה חלק מהטקסט המקורי.
<נתי מאיר: אחר כך יש את המילים: "שביצועו אינו נדרש באופן מידי לאותה תשתית נשוא התכנית".
<נתי מאיר: הם לא צריכים להישאר שניהם.
<נתי מאיר: המילה "אינו משמעותי" בעייתית מבחינה פרשנית ולשונית.
<נתי מאיר: אם הוא לא משמעותי, מה הוא עושה בתכנית?
<נתי מאיר: אני מציע למחוק את המילים "שאינו משמעותי", כשבמקומם, לא בנוסף להם, יבוא "שביצועו אינו נדרש באופן מידי".
תמר זנדברג: לא, אלה שני דברים שונים.
זבולון כלפה: היא הסבירה את זה לפני רגע.
<נתי מאיר: בסדר, מותר להביע דעה שונה.
<אלי בן ארי: מה שקורה זה שבניגוד לאופן שבו בג"ץ התייחס לוועדה לתשתיות לאומיות לגבי זה שזה גוף בעייתי, עם זמנים מקוצרים, מה שעושים פה זה מרחיבים את הסמכויות שלהם.
<אלי בן ארי: רוב מה שעומד כאן על הפרק זה להרחיב את מי שיכול להגיש ואת מה שהוא יכול לעשות.
<אלי בן ארי: מה שעומד כאן זה להוסיף גם חברות ממשלתיות.
<אלי בן ארי: חברה ממשלתית זאת חברה שאמורה לפעול לצורך רווח.
<אלי בן ארי: לכל דירקטור שנמצא שם אומרים שהוא אחראי לצורך העניין הזה.
<אלי בן ארי: צריך לאפשר גם לחברות האלו, שנכון לכרגע יש להן איזה שהוא הליך שהן צריכות לעבור בשביל להגיע לות"ל, להיכנס אליו באופן אוטומטי.
<אלי בן ארי: לעניות דעתנו, זה לא נכון.
<אלי בן ארי: חברות כאלו צריכות להגיש תכניות רגילות.
<אלי בן ארי: היה רצוי לעשות, כמו שהשופט רובינשטיין אמר, שבכל מקרה שאפשר לפרש את זה אחרת התכנית לא צריכה להגיע לות"ל.
<אלי בן ארי: הות"ל אמור להיות במקרים מיוחדים.
<אלי בן ארי: כרגע פתחו מסלול כך שזה יהיה מן משהו שגרתי כזה, פחות או יותר.
<דרור בוימל: אני אוסיף לנקודה שאלי העלה.
<דרור בוימל: סך הסעיפים האלה, שהם כביכול שינויים נקודתיים, מובילים פה לשינוי כל מהות העבודה של הוועדה לתשתיות לאומיות בכך שלא יהיה צורך יותר בהכרזה על תשתית לאומית, בכך שמי שרשאי - -
זבולון כלפה: אתה חוזר אחורה?
זבולון כלפה: אנחנו בסעיף הזה עכשיו.
<דרור בוימל: גם בסעיף הזה זה לא רק תכניות מפורטות, זה גם תכניות שהן רכיבים עיקריים.
<דרור בוימל: מי שרשאי להגיש הליך, מורחב כאן.
<דרור בוימל: כל הנושא של הוועדה לתשתיות לאומיות כבר לא תהיה ועדה לתשתיות לאומיות, היא תהיה ועדה לתשתיות.
<דרור בוימל: כל התשתיות יוכלו להיות נידונות מחוץ או לצד מערכת התכנון והבנייה.
<דרור בוימל: זה משבש, לטעמנו, את כל הרציונל של תכנון.
<דרור בוימל: בהקשר הספציפי הזה, היכולת של תכנית לא להתמודד עם מיקומים בעייתיים שעלולים להוביל להתנגדות ציבורית, יכולים לא להיות מפורטים ולהיות מוצגים ברמה מתארית.
<דרור בוימל: עם תפוח האדמה הלוהט הזה נתעסק בעתיד בתכנית נפרדת.
<דרור בוימל: אני חושב שזה לא נכון להתייחס ככה לתכנון.
<בינת שוורץ: הוועדה לתשתיות לאומיות היא מוסד תכנון כמו כל מוסד תכנון אחר.
<בינת שוורץ: אין פה קיצורים, אין פה עיקופים, עקיפות ופגיעה בזכות הציבור.
<בינת שוורץ: אין פה שום דבר.
<בינת שוורץ: זה מסלול כבד, אחראי, רציני, עובד מצוין.
<בינת שוורץ: כתוצאה מזה אנחנו מאפשרים קצת יותר גמישות בהפעלה שלו.
<בינת שוורץ: נכון להיום, הליך ההכרזה לוקח בממוצע חצי שנה עד ש-3 שרים חותמים.
<בינת שוורץ: מיותר.
<בינת שוורץ: ראינו שזה מיותר, לכן אנחנו מייתרים אותו.
<בינת שוורץ: לגבי ההרחבה ראינו שהתכניות יהיו יותר טובות אם נאפשר גם את החלק המתארי הקטן הזה והלא משמעותי.
<בינת שוורץ: לגבי החברות הממשלתיות.
<בינת שוורץ: רוב מגישי התכניות לוועדה לתשתיות לאומיות הן חברות ממשלתיות.
<בינת שוורץ: הן פשוט צריכות לעבור פרוצדורה שהן עוברות ככה.
<בינת שוורץ: הפרוצדורה מיותרת.
זבולון כלפה: יועצים משפטיים שלנו, יש לכם הסתייגויות?
זבולון כלפה: אנחנו עוברים לסעיף הבא.
<אפרת דון-יחיא: תיקון סעיף 76ג 30.
<אפרת דון-יחיא: בסעיף 76ג לחוק העיקרי, בפסקה (8), במקום "שלושים ימים" יבוא "שישים ימים".
<אפרת דון-יחיא: תיקון סעיף 119ג 39.
<אפרת דון-יחיא: בסעיף 119ג(ה) לחוק העיקרי, אחרי "מיום קבלת התסקיר" יבוא "ואם בסטח התכנית נכלל מתחם תפעולי הנדרש לצורכי הטיפול במסילת ברזל ובציוד הדרוש להפעלתה של רכבת (בסעיף קטן זה – תכנית הוללת מתחם תפעולי) – בתוך 30 ימים מהיום האמור", ובסופו יבוא "ובתכנית הכוללת מתחם תפעולי – בתוך 90 ימים מהמועד האמור".
<בינת שוורץ: נקבעה תקופת השגות הציבור בות"ל ל-30, לעומת רוב מוסדות התכנון שזה 60 יום.
<בינת שוורץ: כאן חזרנו ללוחות הזמנים הרגילים של הגשת השגות - 60 במקום 30.
<בינת שוורץ: לגבי תיקון סעיף 119.
<בינת שוורץ: מכיוון שאיפשרנו בתכנית דרך להגיש גם מתחם תפעולי לרכבת, ומכיוון שבתכנית דרך קוצבים למשרד להגנת הסביבה לוחות זמנים מאוד מצומצמים לגבי חוות דעת שהוא אמר שלגבי מתחם תפעולי נדרש לו קצת יותר זמן, אפשרנו במקום 15 יום הגשת חוות דעת על התסקיר, 30 ימים להגשת השלמות על ידי המשרד להגנת הסביבה ו-90 ימים להגשת חוות דעת במקום 30.
<אלי בן ארי: רצינו להתייחס בנוגע לנקודה הזאת.
<אלי בן ארי: לא שיש לנו התנגדות למה שהוצע, אבל יש פה איזו שהיא בעיה.
<אלי בן ארי: אני לא יודע אם אדוני שם לב - הוא יושב-ראש זמני - לכך שהמשרד להגנת הסביבה לא ממש הביע את דעתו בנוגע למה שקורה.
זבולון כלפה: יש פה את רשות הטבע והגנים.
<אלי בן ארי: זה משהו אחר.
<אלי בן ארי: המשרד להגנת הסביבה זה באופן כללי.
<אלי בן ארי: הם פשוט עוסקים בתסקירים.
<אלי בן ארי: השלמה לתסקיר זה עניין מקצועי.
<אלי בן ארי: לפעמים באותן תכניות מאוד מורכבות, כמו שחבר הכנסת חנין הסביר בהתחלה, שנידונות, יש מקרים שגם החודש הזה לא מספיק.
<אלי בן ארי: עכשיו מצוין, נתתם על פרויקט מסוים אחד ספציפי את התקופה הזאת, תאפשרו ארכה במידת הצורך כאשר לא מצליחים לפעמים לעשות השלמה בתוך 30 יום.
<אלי בן ארי: המידע הזה הוא מידע קריטי שאפילו חברי הוועדה ידעו על מה הם מחליטים.
<אלי בן ארי: אם אנחנו נמצאים עכשיו בנקודה הזאת, למה לא לעשות את זה?
<בינת שוורץ: ההערה הזאת מתחברת להערה שלך, אדוני היושב-ראש, בתחילת הדיון.
<בינת שוורץ: אמרת שצריך לקצוב לוחות זמנים למשרדים ככל שיש להם סמכות ואחריות בעניינים מסוימים.
<בינת שוורץ: יש לנו כאן את תקנות התכנון והבנייה שמאפשרות כאשר משרד ממשלתי מסוים לא ממלא את תפקידו בלוחות זמנים, לפנות ליועץ מטעם הוועדה.
<בינת שוורץ: כאן המשרד להגנת הסביבה ברוב הפעמים עומד בזמן.
<בינת שוורץ: כשהוא לא עומד בזמן מאפשרים לו לפעמים לחרוג מהזמן בעצימת עין.
<בינת שוורץ: אם המשרד להגנת הסביבה בפרויקט מאוד חשוב לא יוכל לעמוד בלוחות זמנים, הוועדה תפעיל את היועץ הסביבתי שאיננו עובד מדינה, שאיננו עובד המשרד להגנת הסביבה.
<בינת שוורץ: יש לנו פתרון לזה, לכן אני לא רואה בזה בעיה.
<עודד גבולי: המטרה של הרפורמה המצוינת הזאת היא לקצר תהליכים.
<עודד גבולי: לא יכול להיות שיתוו מתווים נכונים וראויים, כשלכל אחד יהיה מה להגיד על לוחות הזמנים ועל לכל מיני תהליכים שצריך עוד ועוד ועוד.
<עודד גבולי: המדינה לא תתקדם לשום מקום בדרך הזאת, צריך להבין את זה.
זבולון כלפה: לכן נקבע פה 60 יום.
<עודד גבולי: טוב מאוד.
<אפרת דון-יחיא: תיקון סעיף 261 49.
<אפרת דון-יחיא: בסעיף 261 לחוק העיקרי – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "דרכים ותשתיות"; במקום סעיף קטן (ד), יבוא: (ד) התוויות דרך, סלילתה או סגירתה, וכן הקמתו של קו תשתית תת-קרקעי ומתקן נלווה הנדרש במישרין להפעלות, למעט קווי גז טבעי ומתקני גז טבעי לפי סימן ו'2 בפרק ג' או סעיף 145(ו), אינן טעונות היתר לפי סעיף 145, אם מתקיימים לגביהן כל אלה:
זבולון כלפה: הייתה לנו פה הערה של הוועדה.
זבולון כלפה: הוספנו לאחר המילים "הנדרש במישרין להפעלתו", את המילים "מסוגים שקבע השר באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ושנקבעו בתכנית שאושרה אחרי יום תחילתו של חוק התכנון והבנייה (תיקון מס 102), התשע"ג-2013".
זבולון כלפה: לגבי זה אין עדיין הסכמה.
<אפרת דון-יחיא: הן מבוצעות בידי אחד מאלה: (א) המדינה; (ב) רשות שהוקמה לפי דין; (ג) גוף הפועל מטעם המדינה לפי דין; (ד) גוף הפועל מטעם המדינה לאחר שהוסמך לכך לפי החלטת הממשלה ;(ה) חברה ממשלתית שעיקר עיסוקה פיתוח מבנים ותשתיות.
<תומר רוזנר: זה נוסח מוסכם.
<אפרת דון-יחיא: (ו) רשות מקומית; (ז) תאגיד בבעלות מלאה של רשות מקומית אחת או יותר שעיקר עיסוקן בפיתוח מבנים ותשתיות (ד) הן נעשות בהתאם לתכנית מפורטת מאושרת או בהתאם לתכנית מיתאר מקומית מאושרת הכוללת הוראות של תכנית מפורטת; (3) ניתנה הודעה על כך 15 ימים לפני תחילת ביצוען של העבודות לרשות המקומית ולוועדה המקומית שהנוגעות בדבר.
<אפרת דון-יחיא: (4) עם סיום ביצוע העבודות יגיש הגורם המבצע כאמור בסעיף קטן (1) לרשות הרישוי מסמכים המעידים על הקמת העבודות בפועל בהתאם לתכנית כאמור בסעיף קטן (2) הכל במתכונת שיקבע השר.
זבולון כלפה: פה בא סעיף נוסף שלנו, של הוועדה: (5) "מכון הבקרה אישר כי ביצע בקרת תכן לתכנית הביצוע כפי שהגישה למכון הבקרה מבצע העבודה וכי תוצאות הבקרה תקינות;" גם לגבי הסעיף הזה אין עדיין הסכמה.
<תומר רוזנר: החוק הקיים מאפשר סלילתן של דרכים ללא צורך בהיתר או בהרשאה.
<תומר רוזנר: גוף התשתית שמבצע את העבודה מוסר הודעה לרשות המקומית שהוא מתכוון לסלול דרך - ומבצע את הסלילה.
<תומר רוזנר: זה החוק הקיים.
<תומר רוזנר: ההצעה כאן מבקשת להרחיב את האפשרות הזאת לעשות פעולות שונות ללא צורך בהיתר או בהרשאה.
<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על הליך של פטור מהיתר.
<תומר רוזנר: ההרחבה כאן היא לגבי הגופים שיכולים לעשות את הפעולות האלו.
<תומר רוזנר: אתם רואים את רשימת הגופים.
זבולון כלפה: עם התיקונים שכבר התקבלו.
<תומר רוזנר: עם התיקונים שכבר התקבלו.
<תומר רוזנר: זה לגבי הרחבת הגופים.
<תומר רוזנר: לגבי הפעולות שאפשר לעשות הם מבקשים להרחיב את זה לקווי תשתית תת-קרקעיים.
<תומר רוזנר: בנוסף, מדובר על מתקנים נלווים.
<תומר רוזנר: שם יש בינינו, בצוות המקצועי, ויכוח.
<תומר רוזנר: אנחנו מאוד חוששים ממתקנים נלווים שלא מוגדרים כרגע.
<תומר רוזנר: זה יכול להיות מבנה בגובה רב, אנטנה משמעותית, דברים משמעותיים.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שזה צריך להיות בפיקוח פרלמנטרי כי זה דבר שיכול להשפיע באופן משמעותי מאוד על הסביבה ועל הציבור.
<תומר רוזנר: קיבלנו בנושא הזה הערה מאחד המעירים על כך שהדבר הזה לא היה קיים עד היום, לכן רצוי שזה יהיה רק בתכניות חדשות.
<תומר רוזנר: זה לגבי המתקנים הנלווים.
<תומר רוזנר: שם יש לנו חשש מאוד גדול שהפתח רחב מידי.
זבולון כלפה: מכון הבקרה.
<תומר רוזנר: אחת ממטרות היסוד של הרפורמה הזאת היא ליצור פיקוח משמעותי שלא קיים היום, למרות שהוא פורמאלית מוטל על המוסדות שנותנים הרשאות ורישוי, על ביצוע הבנייה כדי שלא ניתקל במצבים של אסון גשר שפירים, אסון ורסאי, אסון גשר המכביה וכו'.
<תומר רוזנר: אנחנו נמצאים פה בתשתיות שיש להן השפעה רבה מאוד – דרכים, גשרים.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שגם במקומות האלה צריך להיות פיקוח על הביצוע.
<תומר רוזנר: לא די בכך שחברת התשתית מבצעת, צריך גורם חיצוני בלתי תלוי שמפקח שהבנייה הזאת נעשית בצורה בטיחותית, על פי תקנים.
<תומר רוזנר: לצערי הרב - יש לנו ניסיון לא רב - יש מקרים מסוימים שבהם מסיבות כאלו ואחרות, לעיתים מסיבות של חיסכון כספי, לעיתים מסיבות אחרות של בעיות אחרות שלא ניכנס אליהן, חברות תשתית כאלו או אחרות לא הקפידו לבצע את התשתיות בצורה הנאותה.
<תומר רוזנר: ברור שכשאין פיקוח עושים מה שרוצים.
<תומר רוזנר: צריך לומר שבהרבה מאוד מקרים, אולי ברוב המכריע או ברוב המקרים, חברות התשתית פועלות כראוי, הן מבצעות את התשתיות בצורה ראויה.
<תומר רוזנר: עדיין אנחנו חושבים שמדיניות המחוקק צריכה להיות שמטילים על הנושא הזה פיקוח חיצוני ובלתי תלוי.
<נירית אהרון: הסעיף מאפשר להקים גם קווי תשתית תת-קרקעיים שיש להם משמעות מאוד מאוד נרחבת מבחינה סביבתית.
<נירית אהרון: אנחנו תומכים בהערה של הייעוץ המשפטי של הכנסת, שצריך להגביל את הסעיף הזה ולקבוע שהוא יחול רק על תכניות שאושרו לאחר תחילתו של החוק הזה כיוון שיש חשש שהעבודות תאושרנה על בסיס תכניות ישנות.
<נירית אהרון: התכניות האלו לא מפורטות דיין, הן לא כוללות הנחיות סביבתיות, לכן קיים חשש שהפגיעה הסביבתית תהיה נרחבת.
<אורי זרובבל: גם בדרך שכביכול היא מישורית יש בעיות ביטחון ובטיחות.
<אורי זרובבל: אני לא מדבר על בטיחות הנוסעים, אלא על בטיחות של שלד המבנה.
<אורי זרובבל: מטבען של דרכים הוא שחוצבים איזה מדרון ברכס, מייצרים מילוי ופתאום הדרך שוקעת.
<אורי זרובבל: יש כל מיני מעבירי מים.
<אורי זרובבל: לא יעלה על הדעת שהדרך תיבנה בלי היתר ובלי הרשאה.
<אורי זרובבל: once יש לה הרשאה גם יש לה גם היתר.
<אורי זרובבל: בוא נאמר שאנחנו טומנים קו ביוב 1.80, 2.00 מטר קוטר של השפד"ן, רק חופרים אותו לעומק 8 מטר וממוטטים את כל הסביבה.
<אורי זרובבל: אני חושב שהאלמנטים האלה צריכים להיות בהליך של הרשאה.
<אורי זרובבל: אם לא הרשאה, לפחות להעביר אותם במכון הבקרה שאמור להיות אחד המנגנונים של החוק הזה כדי שתהיה בקרה הנדסית תכנונית.
<אורי זרובבל: אני לא מדבר על מבנים עיליים שגם הם צריכים בקרה אסתטית.
<דרור בוימל: הנקודה שבעיקר מטרידה אותנו זה אותו מתקן נלווה הנדרש במישרין.
<דרור בוימל: זה פותח פתח פה להקמה של הרבה מאוד מתקנים במסלול שאינו דורש היתר.
זבולון כלפה: אתה מקבל את ההסתייגות ואת ההערות שעלו לפני כן?
זבולון כלפה: זה מקובל עליך?
<דרור בוימל: אני מקבל את ההערה של הייעוץ המשפטי של הוועדה, שזה נדרש לאישור ועדת הפנים.
זבולון כלפה: יש הערות נוספות בסעיף הזה לאדם טבע ודין?
<אלי בן ארי: אם מקבלים את ההערות של הייעוץ המשפטי אין לי מה להגיד.
<אלי בן ארי: השאלה אם מקבלים.
<רחל חורי: ניסיתי למצוא נקודות מפגש לנקודה שאני רוצה להעלות כאן.
<רחל חורי: כאזרחית לא כל כך מצאתי.
<רחל חורי: בשלב הזה אני פוגשת התווית דרך.
<רחל חורי: באתי לכאן משום שהבנתי שיש איזו שהיא תכנית לחוקק בחוק הרחבת סמכויות של ועדה מקומית.
<רחל חורי: אני חושבת שזה נפלא, זה יכול להיות טוב, אבל משום שרוב הנפשות הפועלות בוועדה המקומית פועלות ממקום פוליטי, אז הסוגיה היא קצת מורכבת.
<רחל חורי: כל המהלכים שהם מובילים או רוב המהלכים שהם מובילים מונעים מהמקום הזה.
זבולון כלפה: גברת חורי, ההערות שלך לא רלוונטיות לסעיפים האלה.
<רחל חורי: הנקודה שנושקת במעט לנקודה שלי - רוב הנושאים פה זה דרכים ותשתיות לאומיות שזה לא נוגע לי כאזרחית תושבת טבריה - היא התווית הדרך.
<רחל חורי: אני לוקחת את שתי המילים האלו ונוגעת בשצ"פ.
<רחל חורי: הרשות המקומית בטבריה החליטה להעניק במתנה שצ"פ לאיש שלומו של יושב-ראש ועדת תכנון ובנייה בטבריה.
<רחל חורי: כאן, בצר לי - השצ"פ גובל בביתי - פניתי לאדם טבע ודין.
<רחל חורי: הם פנו לרשות המקומית במכתב מנומק מטעם היועצת המשפטית.
<רחל חורי: אני חושבת שצריך לנקוט כאן משנה זהירות.
<רחל חורי: אני לוקחת את המילים "התווית דרך".
זבולון כלפה: הגברת חורי, בעוד שניים או שלושה דיונים יהיה פה דיון לגבי הרחבת הסמכויות של הוועדה המקומית.
זבולון כלפה: אני מציע שתתאמי עם הוועדה ותבואי אז, כי אני לא רואה שהנושא הזה מתחבר לפה.
<רחל חורי: כתבתי מכתבים לשר הפנים ולכל חברי הוועדה.
<רחל חורי: אני הוזמנתי לכאן.
<רחל חורי: נקודת ההנחה שלי הייתה שדנים בסוגיות האלו היום.
זבולון כלפה: תודה רבה על האזרחות למופת.
זבולון כלפה: על ההגעה מטבריה –שאפו.
<מאיה אשכנזי: אני רוצה להתייחס להצעות הנוספות שעלו מטעם הוועדה, אלו שסומנו בירוק.
זבולון כלפה: הן מקובלות עליכם?
<מאיה אשכנזי: לא, הן לא מקובלות עלינו.
<מאיה אשכנזי: אני אסביר למה.
<מאיה אשכנזי: הסעיף הקיים היום מדבר על דרכים.
<מאיה אשכנזי: מה שרוצים להוסיף במסגרת התיקון הזה אלה קווי תשתית תת קרקעיים ומתקנים נלווים שנדרשים במישרין להפעלת אותם קווי תשתית תת-קרקעיים.
<מאיה אשכנזי: לא כל מתקן נלווה, לא כל מבנה, אלא דברים ספציפיים.
<מאיה אשכנזי: על מה מדובר כשאנחנו מדברים על מקורות?
<מאיה אשכנזי: מדובר על שסתום לחץ, על שסתום אוויר, דברים שהם לפעמים בגודל של חצי מטר רבוע.
זבולון כלפה: או בריכות אגירה למשל.
<מאיה אשכנזי: זה לא מתקן נלווה שדרוש להפעלת קו.
<מאיה אשכנזי: מה זה קו?
<מאיה אשכנזי: אני מדברת על צינור המים.
זבולון כלפה: אני יודע מה זה אורכי לחץ.
<מאיה אשכנזי: מדובר על דברים שהם ממש נלווים ובלעדיהם אין טעם לקו.
<מאיה אשכנזי: הקו הוא קו תת קרקעי, להבדיל מהדרכים שקיימות היום על פני הקרקע.
<מאיה אשכנזי: אנחנו מדברים על פחות מכך, על צינור - -
זבולון כלפה: המתקנים הנלווים הם על-קרקעיים.
<מאיה אשכנזי: מדובר על חצי מטר רבוע, על מטר רבוע.
<תומר רוזנר: אין בעיה, נכתוב חצי מטר רבוע.
זבולון כלפה: את רוצה להגדיר מידה?
<מאיה אשכנזי: אני לא רוצה להגדיר.
<דורית הוכנר: מדובר על תכנית מפורטת, תכנית מאושרת.
<מאיה אשכנזי: אני רק מבהירה על מה אנחנו מדברים.
<תומר רוזנר: אנחנו מוכנים לרשום מטר רבוע, אין שום בעיה.
<מאיה אשכנזי: אנחנו לא רואים סיבה להגביל את הסוגים של קווי התשתית והמתקנים הנלווים באופן שיצריך אישור של ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
<מאיה אשכנזי: זה לא שיש מספר בלתי מוגבל של קווי תשתית תת-קרקעיים שהולכים לקום.
<מאיה אשכנזי: מדובר בגופים מאוד מסוימים שיכולים להקים את קווי התשתית התת קרקעיים האלה.
<תומר רוזנר: כל תאגידי המים והביוב.
<מאיה אשכנזי: מדובר בסוגים שמנויים בסעיף.
<מאיה אשכנזי: מדובר ברשימה מאוד ספציפית של גופים שרשאים להקים סוגים מסוימים של מתקנים.
<מאיה אשכנזי: לא מדובר בפעולות שונות או במבנים שונים, אלא בקווים תת-קרקעיים.
<מאיה אשכנזי: אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.
זבולון כלפה: מה הצעתך?
<מאיה אשכנזי: הצעתי היא להסיר את התיקון.
זבולון כלפה: להסיר את ההסתייגות, את התוספת של הוועדה.
<מאיה אשכנזי: מאז ומעולם הייתה גמישות ביחס לתשתיות בשל ההכרה בכך שמדובר בתשתיות כמו דרכים וחשמל.
זבולון כלפה: תהיי סמוכה ובטוחה שגם משרד הפנים תיכף יצטרף לעמדה שלך.
<מאיה אשכנזי: בסדר גמור.
<מאיה אשכנזי: אני רק רוצה עוד לומר שאין פה השפעות על הרשות המקומית.
זבולון כלפה: ההערה הזאת ברורה.
זבולון כלפה: יש לך הערות נוספות?
<מאיה אשכנזי: לגבי מכון הבקרה, סעיף קטן (5).
<מאיה אשכנזי: הקשבתי קשב רב למה שנאמר פה לגבי החשיבות של הפיקוח וההגבלות, אני רק לא בטוחה שהפיקוח וההגבלות שמוצעים פה על ידי מכון בקרה משרתים את המטרה של מניעת תקלות.
<מאיה אשכנזי: כולנו מעוניינים למנוע תקלות, השאלה אם מכון בקרה כללי שיש לו איזו שהיא מומחיות כללית בדברים מהסוג הזה, מסוגל ליישם פיקוח רלוונטי על תשתית שמוקמת על ידי גוף בעל ניסיון של עשרות שנים, מים במקרה הזה.
זבולון כלפה: יש פה הגדרה כללית של מכון בקרה.
זבולון כלפה: הוא יכול להיות ספציפי, הוא יכול להיות - -
<מאיה אשכנזי: החברה שאני מייצגת היא חברה ממשלתית עם ניסיון של עשרות שנים בהקמת תשתית מים.
<מאיה אשכנזי: יש לה ולרשות המים מהנדסים עם ניסיון של עשרות שנים.
זבולון כלפה: לא נראה לך יותר הגיוני לתת למישהו אחר לשמור על השמנת ולא - -?
<מאיה אשכנזי: השאלה אם למישהו הזה יש יותר ניסיון או פחות ניסיון.
<מאיה אשכנזי: אנחנו לא מקלים ראש ברצון למנוע תקלות, זה חשוב מאוד, רק השאלה אם החסמים האלה לא יהיו חסמי יתר, יעכבו הקמת תשתית חיונית לחקלאים.
<תמר מגדל: אני רוצה רגע להתייחס לתוספת שמציעה הוועדה בסעיף קטן (5), לגבי אישור מכון בקרה.
<תמר מגדל: המשמעות היא נסיגה מהפטור הקיים היום.
<תמר מגדל: הפטור הקיים כיום מאפשר סלילה של דרכים.
זבולון כלפה: את מדברת כרגע לגבי מכון בקרה.
<תמר מגדל: נכון.
<תמר מגדל: אנחנו מדברים על דרכים ומתקני דרך.
<תמר מגדל: ההרשאות על פי הצעת החוק ילכו ממילא - -
זבולון כלפה: את רוצה לקרוא לזה בשם אחר?
זבולון כלפה: את רוצה להוריד את הסעיף?
<תמר מגדל: אנחנו גורעים מהפטור שקיים היום.
<תמר מגדל: אין היום אישור של גוף חיצוני לדברים האלה.
זבולון כלפה: מדובר פה לגבי הביצוע לאחר מכן.
<תמר מגדל: לחברת כביש חוצה ישראל יש גוף פיקוח משל עצמה שמבקר את הביצוע ואת התכניות המפורטות לביצוע.
<תמר מגדל: יש צוות שמלווה את העניין הזה.
<תמר מגדל: להעביר את זה לבקרה של גורם חיצוני זה בעצם לפגוע בפטור שקיים היום, ליצור עוד סרבול שלא נדרש.
<תמר מגדל: בקרת התכן נעשית בצורה מפוקחת על ידי הגוף המומחה לעניין.
<טלי ענבר גולן: אני רוצה להוסיף על הדברים שנאמרו מבחינת נתיבי ישראל ורכבת ישראל.
<טלי ענבר גולן: הפיקוח מבחינתנו נעשה כל הזמן, גופי התכנון דואגים לזה.
<טלי ענבר גולן: הוועדה למסמכים מפורטים לביצוע של הות"ל מפקחת עלינו ברמה שנוגעת לפרטי פרטים, עד הרמה הקטנה ביותר.
<טלי ענבר גולן: אם נגיע אחר כך גם למכון בקרה, אז חוץ מכרסום בפטור אני לא רואה איך זה יועיל.
<טלי ענבר גולן: הפיקוח על הדברים האלה נעשה על בסיס צמוד פנימית בתוך החברה, בהליכים של שיפוטים על שיפוטים על שיפוטים.
<טלי ענבר גולן: גם אם יש פטור מהיתר הוא בוודאי לא פטור מחובה לעבוד כמו שצריך, הוא בוודאי לא פטור מאחריות פלילית ואזרחית.
<טלי ענבר גולן: כולם יודעים ומפנימים את זה מבחינת גופי התכנון שמפקחים עלינו.
<טלי ענבר גולן: אני בספק אם מישהו מפקח ככה על קבלנים פרטיים.
<טלי ענבר גולן: אני עובדת גם עם גופים פרטיים.
<טלי ענבר גולן: עלינו מפקחים יותר.
<טלי ענבר גולן: לעניין מכון הבקרה.
<טלי ענבר גולן: אנחנו חושבים שזה רק יהיה עוד מנגנון שיסרבל את הליכי הביצוע המאוד מורכבים גם היום.
זבולון כלפה: את מבינה שההערה הזאת לא הוספה סתם, היא הוספה לאור רקע וניסיון היסטורי קצר של מדינת ישראל שהדבר הזה כנראה מתבקש.
<טלי ענבר גולן: אני חושבת שאם תיעשה פעם בדיקה כמותית לעניין בעיות בביצוע ואסונות שקרו אגב ביצוע, יתגלה שמבנים שלגביהם התקבלו היתר בנייה היו בהם יותר כשלים מאשר במתקנים שלנו שנסללו בדרך של 261ד.
<טלי ענבר גולן: נתתם קודם דוגמה את אסון ורסאי.
<טלי ענבר גולן: זה אסון מאוד כואב, אבל לבניין הזה היה היתר בנייה.
<טלי ענבר גולן: עצם קבלת היתר בנייה לא מונע את זה.
<טלי ענבר גולן: עצם הליכי הביקורת, גם הפנימיים שלנו, כמו שאמרו כאן ממקורות שיש להם עשרות שנים של ניסיון בתחום הספציפי הזה וביצעו עשרות אם לא מאות מבנים בדיוק, אלה גופי התכנון הייעודים עם כל המערכת שמפקחים עלינו.
<טלי ענבר גולן: אני מייצגת גם את חברת נטג"ז ששלחה הערות.
<טלי ענבר גולן: יש לה הערה שונה לגמרי.
<טלי ענבר גולן: האם אני יכולה להעלות אותה כאן?
זבולון כלפה: לאיזה סעיף?
<טלי ענבר גולן: 261ד.
<תומר רוזנר: לא התקבלו הערות מחברה זו.
<נועם מולה: אני לא אוסיף להערות ביחס לתוספות שמציעה הוועדה.
זבולון כלפה: הן מקובלות מבחינתכם?
<נועם מולה: אמרתי שההערות של חברת מקורות וההערות שהועלו נגד ההצעות של הוועדה מקובלות עלינו.
<נועם מולה: מה שחשוב לי להוסיף זה שזה לא רק תוספות יתר, אלא גם כפל בבקרה.
<נועם מולה: מדוע?
<נועם מולה: משום שאנחנו מדברים על מצב של תכנית מפורטת מאושרת.
<נועם מולה: יש כאן את התוספת בסעיף קטן (4).
<נועם מולה: גם היא קשורה, לכן זה כפל לעומת סעיף קטן (5), של להגיש תכנית.
<נועם מולה: גם זה, גם מכון הבקרה, גם תקנות של שר הפנים על מצב שתכנית מפורטת מאושרת שמבוצעת על ידי גופים מסוימים זה לא רק ייתר אלא גם כפל על כפל של המנגנון.
<נתי מאיר: הסעיף הזה מהווה הדגמה מצוינת של מה שדיברתי קודם באופן כללי.
<נתי מאיר: פסגת הפרק שלנו: עבודות שמבוצעות ללא היתר וללא הרשאה.
<נתי מאיר: הניסיון מראה שבצד גופים אחראיים יותר יש גופים דורסניים.
<נתי מאיר: הם באים לשלטון המקומי מתי שהם רוצים, איך שהם רוצים.
<נתי מאיר: זה סעיף שצריך לגלות בו זהירות יתר.
<נתי מאיר: המינימום ההכרחי הן ההערות המבורכות של הייעוץ המשפטי, אבל הן לא מספיקות.
<נתי מאיר: ניקח לדוגמה את הסעיף של הודעה לרשות המקומית.
<נתי מאיר: יש 3 רמות: הסכמה, תיאום, הודעה.
<נתי מאיר: אני אפילו לא מציב מטרה של הסכמה, כי יגידו לי שהיא לא ריאלית, שזה כאילו זכות וטו של הרשות המקומית עד שהיא לא תסכים.
<נתי מאיר: למרות שלטעמנו ראוי היה כך, אני מוריד אותה מסדר היום.
<נתי מאיר: הודעה זה לא מספיק, צריך להיות תיאום.
<נתי מאיר: צריך לקבוע מה הוא התיאום.
<נתי מאיר: מה זה ה-15 יום המגוחכים האלה?
<נתי מאיר: אם אני רק חושב על ביצוע עבודות תשתית לאומית בעיר כמו תל-אביב, לוקח הסדרי תנועה וחנייה - -
זבולון כלפה: תבין שהתוספת זאת תוספת של הוועדה.
זבולון כלפה: בלשון החוק זה לא היה כתוב.
זבולון כלפה: אתה מדבר כרגע על סעיף (3)?
<נתי מאיר: כן.
<נתי מאיר: אני מציע שיהיה תיאום.
<נתי מאיר: צריך תקופה יותר ארוכה.
<נתי מאיר: גם אין בעיה בתקופה יותר ארוכה.
<נתי מאיר: כשאני חשב על השלבים לביצוע העבודה, אז יש לנו את תחילת העבודה של אדם שזכה במכרז פומבי .
<נתי מאיר: מהתקופה שהודיעו לו על הזכייה עד השלבים של חתימת ההסכם ויציאה לעבודה זה במקרה הטוב כמה חודשים.
<נתי מאיר: למה לתת מועד מגוחך של 15 יום?
<נתי מאיר: למה לא 45 יום, שזה גם מועד קצר?
זבולון כלפה: אולי 90.
זבולון כלפה: בסופו של דבר נצטרך באיזה שהוא מקום להתכנס לאיזה שהוא כיוון.
זבולון כלפה: מה שיכול להיות נכון בעקבות ההערה שלך זה לסייג את זה, לבוא ולומר 15 ימי עבודה, כלומר לגרוע מן המניין - -
<נתי מאיר: זה לעג לרש.
זבולון כלפה: זה נותן לך עוד 4 ימים טובים.
<קריאה: השאלה אם מישהו יכול לנמק את ה-15 ימים האלה.
זבולון כלפה: כל לוח זמנים לא תוכל לנמק.
<נתי מאיר: אם אני אגיד 60 יום זה לא מכביד על נותן ההודעה.
<נתי מאיר: כשאני מסתכל על לוח הזמנים שלו, אז ברגע שהוא קבע את הזוכה במכרז הוא כבר יודע את סוג החוזה, את טיב העבודה, את יום תחילת העבודה, בוודאי את כל הפרטים של העבודה.
<נתי מאיר: אם ייקח בין 60 ל-90 יום במקרה של חברה יעילה עד שהקבלן ייכנס לעבודה, למה 15 יום?
<נתי מאיר: למה בכלל הודעה ולא תיאום?
<נתי מאיר: בינת כבר הודתה בכך שהפרק הזה הולך לכיוון הפוך ממה ששאר החוק.
<נתי מאיר: נותנים פררוגטיבה לשלטון המרכזי על חשבון השלטון המקומי.
<נתי מאיר: לא צריך להגזים.
זבולון כלפה: אתה בא ואומר, או לשנות את לוח הזמנים בסעיף (3), לתת יותר מרחב זמן, או לשנות את המציאות כך שבמקום הודעה יבוא פרק של תיאום.
<נתי מאיר: גם וגם.
<ישי אשלגי: בסעיף 261(ד) נרשם כך: "למעט קווי גז טבעי ומתקני גז טבעי".
<ישי אשלגי: אנחנו מאוד מבקשים להיכלל כאחת מהחברות שמקבלות פטור.
<ישי אשלגי: אנחנו חושבים שיש חשיבות מאוד גדולה לקידום משק הגז הטבעי.
<אורית קיטה-דרור: אנחנו מתנגדים לתוספות שהוספו כאן להצעה המקורית.
זבולון כלפה: בצהוב או בירוק?
<אורית קיטה-דרור: גם וגם.
<אורית קיטה-דרור: אני אתחיל בתוספות בירוק, שהן תוספות של הייעוץ.
<אורית קיטה-דרור: יש כאן תוספת אחת מאוד בעייתית, שמבקשים שזה יהיה לפי תכניות שאושרו אחרי יום תחילתו של התיקון.
<אורית קיטה-דרור: אני מדברת כרגע על תשתית תת- קרקעית של חברת החשמל.
<אורית קיטה-דרור: מדובר על סדר גודל של איזה 10 אלפים עבודות בשנה של חיבור בתים לחשמל בתוך שכונות חדשות.
זבולון כלפה: מה זה קשור לפה?
זבולון כלפה: בתים לא רלוונטי לזה.
זבולון כלפה: זה ברמה הזו?
<אורית קיטה-דרור: אני תשתית קווית תת-קרקעית.
<תומר רוזנר: אתם לא.
<אורית קיטה-דרור: היא לא תשתית קווית תת-קרקעית?
<תומר רוזנר: לכם יש סעיף משלכם.
<אפרת דון-יחיא: הסעיף הזה יוכל לאפשר לה את ההקמה של הקווים.
<אורית קיטה-דרור: התקנות שאתה מתייחס אליהן, תומר, הן תקנות שמטפלות בקווים עיליים.
<תומר רוזנר: היא הנותנת.
<תומר רוזנר: תתקנו את התקנות.
<אפרת דון-יחיא: היא מעירה על הצורך ועל זה שזה יחול רק מפה ולהבא.
<אורית קיטה-דרור: נבנית למשל שכונה לפי תכנית שאושרה לפני תחילתו של התיקון הזה, או שמדובר באזור תעשייה שקיים זה שנים ומפעל חדש שמוקם שם בהיתר בנייה שצריך חיבור לחשמל.
<אורית קיטה-דרור: אני ברוב המקרים האלה מניחה לטובתו קו תשתית תת קרקעי, קו חשמל תת-קרקעי, מחברת אותו לחשמל בתוך פרק זמן מאוד קצר, בהליך מאוד יעיל, אחרי תיאום עם כולם וכו'.
<אורית קיטה-דרור: אני מבקשת שהתיקון הזה לא יפגע בנו.
זבולון כלפה: מה מעבר להערה הזאת בסעיף (2)?
<אורית קיטה-דרור: זה לגבי העניין של המועד.