GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'וש פדרסן: אפשר להקריא מה מוצע?
מירי רגב: גלעד, אתה יכול להקריא?
<גלעד קרן: מה הוחלט?
מירי רגב: מדבר על טיפול, הקמת תשתיות והסדרה לתקופה מוגבלת שלא תעלה על 6 חודשים.
מירי רגב: אתה בעצמך מדבר על 3 חודשים.
<יורם הורביץ: אין פרויקט של 6 חודשים.
מירי רגב: זה לא כל-כך זמני, מזה אני מודאג.
עמיר פרץ: הסדרה זה לתקופה מוגבלת שלא תעלה על שנה.
<ג'וש פדרסן: הפרויקטים שלנו לטיפול בפסולת, גם מתקנים של מחזור ורק הסדרה הם לשלוש שנים.
מירי רגב: תכתוב בסעיף ההסדרה: "שלא יעלה על תקופה של שנה".
מירי רגב: נתתי לך הסדרה שהיא לא שוטף.
מירי רגב: עשינו כאן איזו העלמת עין.
מירי רגב: אני נותנת לך את ההסדרה, שאני לא קוראת לה שוטף, אתה קורא לה שוטף.
מירי רגב: היא תיכנס לך אל תוך ההסדרה עד שנה.
עמיר פרץ: ממה אתה פוחד, מהפגיעה במחזור?
<יורם הורביץ: אני רוצה בשנה השנייה והשלישית של התכנית עדיין לעזור להם לסלק מפגעים.
מירי רגב: אז זה טיפול בתשתיות.
עמיר פרץ: אנחנו מדברים על טיפול במפגעים.
עמיר פרץ: טיפול במפגעים לא מוגבל בזמן, הקמת תשתיות לא מוגבל בזמן ורק הסדרה שוטפת מוגבלת לשנה.
מירי רגב: אחרת אתה מחליף את העירייה.
<יורם הורביץ: אנחנו מגדירים את המטרות באופן כללי וההחלטות הספציפיות מתקבלות בוועדה.
עמיר פרץ: תרשום "הסדרה שוטפת שמוגבלת לשנה".
מירי רגב: לא ביקשתי אישור של הדברים האלה בוועדה אבל יהיה דיווח לוועדה אחת לשנה.
<ג'וש פדרסן: יש פרויקטים שחלקם יכולים להיות פחות משנה.
עמיר פרץ: ההסדרה לא צריכה להיות יותר משנה.
עמיר פרץ: הסדרה שוטפת שמוגבלת לשנה.
מירי רגב: אני רוצה דיווח אחת לשנה על פעילות הקרן.
<תומר רוזנר: אנחנו מקבלים.
מירי רגב: למה לא ראיתי?
<תומר רוזנר: הם אמורים לשלוח.
<תומר רוזנר: בעקבות פגישה שלי עם מנכ"ל רוה"מ השר קיבל את האחריות על האמוניה גם בזכות המכתב שכתבנו יחד.
<תומר רוזנר: אני מבקשת שבמושב הבא הוא יציג את התפישה לגבי האמוניה, כשר האחראי על הטיפול באמוניה במדינת ישראל.
<תומר רוזנר: עד אז גם נפתור את בעיית באר טוביה עם מימון המיגון של באר טוביה כולו על-ידי היזם.
<תומר רוזנר: זה מה שסגרתי בישיבת ממשלה.
<תומר רוזנר: לגבי מעבר צה"ל לנגב צריך לעשות דיון עם כל המשרדים הרלוונטיים.
<תומר רוזנר: בנוסף, אני רוצה עדכון על פעילות הקרן.
<תומר רוזנר: למה אתם רוצים לחמש שנים?
<תומר רוזנר: ממתי הוראת שעה היא לחמש שנים?
<תומר רוזנר: תהפכו את זה לקבע וזהו.
<יורם הורביץ: לשקם משק פסולת של ערים חלשות זה לא תהליך של שנה וגם לא שנתיים.
מירי רגב: זה גם לא חמש שנים.
<יורם הורביץ: אנחנו חושבים שזה חמש שנים.
עמיר פרץ: כמה הקצבת עכשיו לעיריות בנושא הפרדת פסולת?
<יורם הורביץ: נתתי 3.5 שנים לעיריות כסף.
<יורם הורביץ: הקצבתי 321 מיליון שקלים פרוסים לשלוש שנים.
מירי רגב: נעשה 3 שנים.
עמיר פרץ: הוראת שעה מפריעה לך לעשות תכניות.
מירי רגב: אני לא יכולה לעשות הוראת שעה לחמש שנים, זה לא הגיוני.
<יורם הורביץ: נצטרך לבוא ולהאריך אותה.
מירי רגב: אם תבוא להאריך את הוראת השעה ותציגו שאתם צריכים, לא נאשר לכם?
עמיר פרץ: כשאתה מאשר תכנית, אתה יכול לאשר אותה לחמש שנים.
מירי רגב: אבל הוראת השעה תהיה לשלוש שנים.
עמיר פרץ: הוראת שעה היא רק לצורך אישור התכניות בסעיף הזה שהוספת.
<יורם הורביץ: כשאני מוציא התחייבות כספית לאותן רשויות חלשות, אני לא יכול להוציא התחייבות לחמש שנים לאור המגבלה הזאת.
מירי רגב: הם רוצים 5 שנים כי הם מעבירים כספים מראש.
מירי רגב: אי-אפשר להעביר מראש כספים לשלוש שנים.
<תומר רוזנר: אין בעיה.
<תומר רוזנר: לכמה זמן מציעים?
מירי רגב: תקריא את ההצעה.
<גלעד קרן: "הצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה), התשע"ג-2013.
<גלעד קרן: תיקון סעיף 11ג הוראת שעה בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018), יקראו את סעיף 11ג - - -
מירי רגב: זה יוצא 6 שנים.
מירי רגב: נעשה עד 2017.
<גלעד קרן: "בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2017), יקראו את סעיף 11ג לחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד-1984 כך: סעיף קטן (ב) במקום פסקה (2) יקראו: (2) שיקום אתרים לסילוק פסולת שההטמנה בהם הסתיימה לפני יום ט' בתמוז התשס"ט (1 ביולי 2009), טיפול במפגעי אסבסט, פעולות חינוך והסברה לשמירה על איכות נאותה של הסביבה וכן טיפול במפגעי פסולת, הקמת תשתיות לטיפול בפסולת ברשויות מקומיות המשויכות לאשכולות 1 עד 4 בהתאם לפרסום האחרון לאפיון רשויות מקומיות וסיווגן לפי הרמה החברתית-כלכלית של האוכלוסייה, שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וכן הסדרת טיפול בפסולת לתקופה שלא תעלה על שנה ברשויות האמורות".
עמיר פרץ: "הסדרת הטיפול השוטף".
מירי רגב: ברשויות האמורות לתקופה שלא תעלה על שנה.
עמיר פרץ: תוסיף "הסדרת הטיפול השוטף".
עמיר פרץ: גם כשאנחנו לא נעשה מניפולציה מה זאת הסדרה.
עמיר פרץ: אמרת שאתה רוצה לכוון לשוטף.
<גלעד קרן: " (בסעיף זה – מטרות נוספות)".
עמיר פרץ: שלא יעלה על תקופה של שנה, זה בסדר גמור, אנחנו לא צריכים לעזור להם יותר משנה.
<גלעד קרן: "(2) בסעיף קטן (ב1) במקום "על 25%" יקראו "על 35%".
מירי רגב: כולם פה אחד.
מירי רגב: על סדר-היום: הצעת חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (סיוע לרשויות מקומיות בשעת חירום)(תיקוני חקיקה), התשע"ב-2012.
מירי רגב: על-פי החוק, רשות מקומית יכולה לפעול רק בתחומה.
מירי רגב: כאשר היא רוצה להעביר סיוע לרשות אחרת היא לא יכולה לעשות זאת מבחינה חוקית.
מירי רגב: בשעת חירום, למרות שאין לזה אישור חוקי, הרבה מאוד רשויות מסייעות לרשויות שנמצאות תחת איומי טילים.
מירי רגב: הם מסייעים בכל מיני תחומים.
מירי רגב: אנחנו רוצים לעגן את זה בחקיקה ובעצם לאפשר בחקיקה לרשות מקומית לסייע לרשות מקומית אחרת בשעת חירום.
מירי רגב: כמובן שהחקיקה שהבאתם לכאן נתנה אחריות בלעדית לשר הפנים ואני התנגדתי לזה.
מירי רגב: לכן הוספתי שזה יהיה בהתייעצות.
מירי רגב: בגלל שזה בעת חרום זה יהיה בהתייעצות עם יו"ר ועדת הפנים לפני ההחלטה איזה ערים מעבירות סיוע ואיזה סוג של סיוע.
מירי רגב: לאחר מכן זה יעבור לדיווח של ועדת הפנים.
מירי רגב: זה די דומה למה שקורה עם גיוס מילואים.
מירי רגב: אני לא רואה לעצמי ששר הביטחון מגייס היקף מילואים בלי שוועדת חוץ וביטחון מאשרת את זה.
מירי רגב: אותו נוהל יהיה גם פה.
מירי רגב: אני מבקשת ממשרד הפנים להציג את הבקשה.
מירי רגב: אם אין הסתייגויות נקריא את החוק ונצביע עליו.
<נתן בביוף: אני סגן היועץ המשפטי במשרד הפנים.
<נתן בביוף: כהפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה ואירועים ביטחוניים שקרו לאחר מכן, בין השאר במבצע עמוד ענן, אחת המטרות שמשרד הפנים הציב לו זה לשמור על רציפות תפקודית של הרשויות המקומיות גם בשעת חירום.
<נתן בביוף: מדובר על שירותים חיוניים.
<נתן בביוף: המציאות הראתה שכאשר יש רשות שנפגעת באירוע ביטחוני ורשויות ליד, או רשויות סמוכות ורשויות אחרות שרוצות לסייע לרשות הנפגעות, חיוני מאוד שתהיה ערבות הדדית של רשויות מקומיות אחת לשנייה, בהינתן שהרשות המקומית היא זאת שיודעת את הצרכים החיוניים של הרשויות, יש לה את הצוותים ואת האפשרות לפעול ולסייע לרשות נפגעת.
<נתן בביוף: דא עקא, בפקודת העיריות בסעיף 233 נקבע שעירייה תעשה בתוך תחומה בעניינים שנתונים בחובותיה ובסמכויותיה ומכאן שהיתה מניעה משפטית שרשות אחת תוציא הוצאות לסיוע לרשות אחרת.
<נתן בביוף: הרעיון היה שאם האזרח משלם מיסים עירוניים, הוא משלם את זה כדי לקבל את השירותים לעצמו ולא לזולתו.
<נתן בביוף: כאן ראינו צורך לאומי להתיר במקרה חרום, תחת היתר פרטני נקודתי עם תנאים של שר הפנים, לאחר התייעצות עם יו"ר ועדת הפנים, להתיר סיוע כזה.
<נתן בביוף: לאחר מכן יינתן דיווח, על מנת שהדבר יוכל להיות שקוף, ברור וגלוי לתושבים ולכל מי שמעוניין.
<נתן בביוף: מדובר, כמו שאמרתי, במתן.
<נתן בביוף: לא מדובר באישור גורף של רשויות שמעוניינות בכך לתת סיוע, אלא בבדיקה פרטנית של כל רשות ורשות, מה היכולות שלה?
<נתן בביוף: מה הצרכים החיוניים הנדרשים לסיוע?
<נתן בביוף: גם אפשרות לתת הוראת שיפוי, במידת האפשר ובמידת הצורך, של הרשות המסתייעת לרשות המסייעת.
<נתן בביוף: במסגרת הדיונים בהכנה לחוק, שהתקיימו בשיתוף היועץ המשפטי של הוועדה, יחד עם משרד המשפטים ואיתנו, פירטנו את המקרים שבהם יהיה סיוע כזה לאירוע שהתרחש.
<נתן בביוף: כמו שכתוב: "תפקיד או סמכות אם משוכנע השר כי קיימת סבירות גבוהה כי מתרחש או יתרחש בתחום שיפוטה של הרשות המסתייעת אירוע אסון המוני כהגדרתו בפקודת המשטרה או אם הוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף, כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית".
<נתן בביוף: שתי האמירות האלה נותנות מענה לכל התרחישים, כמו מלחמת לבנון השנייה ומבצעים - - -
מירי רגב: החוק ברור.
מירי רגב: התוספות שביקשתי להוסיף מקובלות עליכם?
<נתן בביוף: כן, הן מקובלות.
מירי רגב: לא, כי אפשר להביא את הכול לאישור הוועדה או לא לאשר את החוק.
<נתן בביוף: לגבי חובת הדיווח.
<נתן בביוף: האם הנוסח ידבר על דיווח תוך זמן מוגדר?
מירי רגב: עד יומיים שלושה מההחלטה.
מירי רגב: נניח שנכנסנו למבצע עופרת יצוקה 2 ויש כרגע מצב חרום בעיר שדרות וצריך לעזור בפינוי הילדים למקלטים, סיוע של מזון.
מירי רגב: הוחלט שהוא יקבל סיוע מבאר טוביה.
מירי רגב: באר טוביה תסייע.
מירי רגב: הוא החליט שהסיוע יהיה במתן תקציבים, אנשים.
מירי רגב: את ההחלטה לגבי מי יקבל סיוע, העיר המסייעת ובמה, ייעשה בהתייעצות עם יו"ר ועדה רלוונטי שיהיה באותו זמן, בזמן אמת.
מירי רגב: הוא לא יוכל לאשר לפני התייעצות עם יו"ר הוועדה.
מירי רגב: יומיים שלושה מיום שזה מבוצע, יבואו לדווח לוועדה מה היה.
<גלעד קרן: בעניין הדיווח אני מציע לקרוא את הנוסח.
<גלעד קרן: אם באמת הכוונה ליומיים שלושה אז אני מציע שתי אפשרויות: "יודיע על-כך מייד", שזה נוסח שמקובל במצב חרום.
<גלעד קרן: הוא מודיע על-כך מייד לוועדת חוץ וביטחון.
<גלעד קרן: או, "יודיע על-כך בהקדם האפשרי".
מירי רגב: מה זה בהקדם האפשרי?
מירי רגב: אחד יגיד שזה יום ואחד יגיד יומיים.
<גלעד קרן: אני מציע "יודיע על-כך מייד".
<גלעד קרן: הכוונה שהוא מקבל את ההחלטה והוא מודיע.
מירי רגב: ואז נתאם את זה מול משרד הפנים והוועדה.
<נתן בביוף: אני מבין שזה לא תיאום, זה דיווח לוועדה.
<נתן בביוף: ההתייעצות נעשית קודם.
מירי רגב: הדיווח לוועדה ייעשה תוך תיאום העיתוי בין הוועדה לבין השר.
<גלעד קרן: הרי אין כאן בעיה מבחינת השר.
<גלעד קרן: ברגע שהוא קיבל את ההחלטה אפשר להעביר הודעה.
<נתן בביוף: "בהקדם האפשרי" זה ניסוח שמותיר – אנחנו לא יודעים מה הולך לקרות במלחמה, ברעידת אדמה או באירוע חומרים מסוכנים.
<נתן בביוף: אנחנו לא יודעים איך משרד הפנים בעצמו יפעל.
<נתן בביוף: לכן אני חושב שהניסוח "בהקדם" לוועדה די מספק, בהינתן שההחלטה עצמה היתה בהתייעצות.
<יוחאי וג'ימה: אני אומר שכל הנהלים האלה צריכים להיות מהירים וזריזים.
<יוחאי וג'ימה: "עמוד ענן" התחיל ביום רביעי.
<יוחאי וג'ימה: לא ידעו אם זה מבצע קטן או הסלמה אחרת.
<יוחאי וג'ימה: ביום רביעי בלילה היינו מוכנים לארח.
<יוחאי וג'ימה: למעשה חיכינו עד יום ראשון.
<יוחאי וג'ימה: הרשויות מגיבות הרבה יותר מהר.
מירי רגב: בכל מקרה זה צריך להיות תחת פיקוח סטטוטורי.
<יוחאי וג'ימה: צריך להיות פיקוח אבל המנגנון צריך להיות מהיר.
<יוחאי וג'ימה: אני רק רוצה לוודא.
<יוחאי וג'ימה: כתוב פה "מחוץ לתחומה".
<יוחאי וג'ימה: כשאני מארח תושבים אחרים בתחומי, זה ברור מאליו שזה מותר.
מירי רגב: זה אישור שייתן שר הפנים.
<נתן בביוף: אני חושב שבמסגרת התיקון זה אפשרי.
<נתן בביוף: מדובר על הסמכות לעסוק מחוץ לתחום הרשות.
<נתן בביוף: אם שולחת לעזור בתחום הרווחה לילדים ובמסגרת הייעוץ המקצועי אומרים שצריך להוציא את הילדים להתארח ברשות אחרת וזה חלק מהשירות החיוני, אני לא חושב שיש מניעה.
מרדכי יוגב: יש פה כמה נקודות ששווה לשאול כדי ללבן אותה.
מרדכי יוגב: מצבי חירום יכולים להיות גם מהרגע להרגע: רעידת אדמה, נפילת טיל באזור חומרים מסוכנים או שריפה בכרמל.
מרדכי יוגב: שניים, יש מצבי חלקיות.
מרדכי יוגב: בכרמל לא הכריזו על מצב חרום.
מרדכי יוגב: המדינה משתדלת לא להכריז מצב חרום כי יש לזה המון השלכות.
מירי רגב: כמעט ואין החלטות על מצב חרום.
מירי רגב: גם בתחילת מלחמת לבנון השנייה לא הוכרז על מצב חירום ולכן ההחלטות פה הן רחבות.
מירי רגב: החלטה על מצב חירום זה אומר שהמשק כולו נרתם לטובת המשימות המשבריות.
מירי רגב: כשאתה בחרום אתה יכול בעצם להפסיק מקומות עבודה של אנשים, לקחת רכבים.
מירי רגב: אתה לא יכול להכריז על מצב חירום באירוע כמו שריפה בכרמל, אבל אתה כל יכול להחליט שזה אירוע אסון שמחייב סיוע בין מועצות והתנהלות אחרת של הממשלה מול התושבים.
מרדכי יוגב: יש לי 4 בעיות שיכול להיות שאפשר לפתור אתן אבל הן אינן פשוטות.
מרדכי יוגב: אחד זה המצבים המיידיים, אמר את זה יוחאי.
מרדכי יוגב: בירוקרטיה במצבים כאלה היא בעייתית.
מרדכי יוגב: זה אומר שבשעה 2 בלילה אומרים לך ואת צריכה להודיע טלפונית.
מרדכי יוגב: שנית, יש מצבים שהם לא חרום.
מרדכי יוגב: אם עיריית חיפה תעזור לחוף הכרמל זה לא מצב חירום וזה לא בחוק אז מה שהיא עושה לא תחת סמכות.
מירי רגב: זה כן בחוק.
מרדכי יוגב: לא, פה כתוב בשעת חרום.
<גלעד קרן: חברי הכנסת לא מחזיקים את הנוסח המוסכם.
מרדכי יוגב: מעורבים כאן שלושה שרים, שבמצב חרום לא ברור מי ייתן את הפקודה בסוף וזה יהיה תלוי בדומיננטיות.
מרדכי יוגב: כשזה היה מתן אז היה מתן.
מרדכי יוגב: כשזה היה כפוף למשרד הביטחון אז זה היה באחדות הפיקוד בוועדת חוץ וביטחון.
מרדכי יוגב: היום זה בבלגאן:
מרדכי יוגב: שר לביטחון פנים, השר לפיקוד עורף ושר הפנים.
מרדכי יוגב: חמ"ל רח"ל הוא זה שנתן בכל מצבי החרום הקודמים ובכל התרגילים, הוא זה שנתן את הרשות לפעול.
מרדכי יוגב: עוד ניסו לאחד את הנציגות של הפנים אם זה פס"ח או מל"ח שתבוא לרמלה.
מרדכי יוגב: היה או לא היה?
מרדכי יוגב: יש בזה איזה קושי, מי ייתן מה למי ומי יהיה תחת החוק?
מרדכי יוגב: הנושא האחרון שהוזכר פה זה הנושא של השיפוי.
מרדכי יוגב: לשיפוי הזה היו כללים שעבדו גם בכרמל, או עבדו גם במצבי חרום.
מרדכי יוגב: חמ"ל הרשות המבקשת סיוע היה צריך לפנות לחמ"ל רח"ל.
מרדכי יוגב: הוא עובד מול השר לפיקוד העורף והוא צריך לבקש ממנו את האישור לכך.
מרדכי יוגב: אז הוא מוריד לרשות אחרת, נגיד בית אריה עופרים, שהם רשאים לקלוט 150 מפונים וכדומה ויש לכם את השיפוי במסגרת האחוזים שיש בזה.
מרדכי יוגב: השיפוי זה סיפור אחר.
מרדכי יוגב: לא הייתי מכניס אותו לחוק כי זה היה מערבב.
מרדכי יוגב: אני מתייחס בעיקר לשלושת המצבים האחרים: שלא רק בחירום ממש אלא בכל מצב.
מירי רגב: זה נותן מענה.
מרדכי יוגב: למשל, בנשר, היתה בעיה עם הגרר הזה שדרס.
מרדכי יוגב: לנשר לא היו מספיק אמצעים אז עיריית חיפה מגיעה.
מרדכי יוגב: ניתנה הוראה של שר ממונה לעזור מרשות לרשות.
מרדכי יוגב: זה סיפור חיובי.
<יעקב נקש: אני ראש חטיבת התכנון במשרד להגנת העורף.
<יעקב נקש: יש לי כמה התייחסויות.
<יעקב נקש: אנחנו חושבים שתיקון החקיקה ראוי ונכון שיתקיים.
<יעקב נקש: זה בהחלט הפקת לקחים גם מ"עמוד ענן".
<יעקב נקש: לדעתנו צריך להחריג את הנושא של התקציב.
<יעקב נקש: זה לא מפורט פה אבל לדעתנו תיקון החקיקה לא צריך לכלול נושא של תקציב, שרשות מקומית מעבירה תקציב לרשות אחרת.
<יעקב נקש: הדבר שלישי, כתוב פה את המילה עירייה.
<יעקב נקש: צריך לשנות את זה לרשות מקומית.
<גלעד קרן: הכוונה היא לכל רשות.
<יעקב נקש: אני מקריא ממה שנתנו לי.
<יעקב נקש: צריך להגדיר במקום עירייה היא רשות מקומית.
<יעקב נקש: לדעתנו ראוי ונכון לבחון גם את הנושא של רשות קולטת.
<יעקב נקש: בשעת חרום רשויות קולטות מחוסרי קורת גג, אם אלה מפונים על-ידי הממסד או מתפנים עצמאיים שמגיעים לתחום שלהם.
<יעקב נקש: אז רשות מקומית בתחומה צריכה לסייע לתושבי רשות מקומית אחרת.
<יעקב נקש: זה לא מופיע פה.
<יעקב נקש: לדעתי צריך להתייחס גם לנושא הזה.
<יוחאי וג'ימה: אני מדבר על משהו הרבה יותר פשוט.
<יוחאי וג'ימה: זה קרה ב"עמוד ענן".
<יוחאי וג'ימה: החליטו שאופקים מוציאה שני אוטובוסים לתל-אביב ליום כיף לילדים.
<יוחאי וג'ימה: תל-אביב מממנת את הפעילות ומחזירים את הילדים חזרה.
<יוחאי וג'ימה: אם אנחנו מדברים על מנגנון שכל אחד עבד מול השני בלי שהתערבנו בכלל.
<יוחאי וג'ימה: אם אנחנו בונים מנגנון שלכל אירוח צריך אישור – זה צריך להיות משהו פשוט שעובד מהר ושמותר לעשות וזהו.
<יוחאי וג'ימה: כדי לארח שני אוטובוסים צריך לקבל אישור?
רינה פרנקל: יש תקציב לדברים האלה?
מירי רגב: בגלל זה צריך לקבל את האישור של שר הפנים כדי שהוא יבחן את התקציב, את גובה התקציב, את היקף התקציב ואת חובת השיפוי.
מירי רגב: זה בדיוק העניין.
<יוחאי וג'ימה: הרשויות לא ביקשו שיפוי.
מירי רגב: אם לא ביקשו שיפוי אז אין בעיה.
<נתן בביוף: יכול להיות ששר הפנים יחשוב - - -
מרדכי יוגב: בכנסת הקודמת נקבעו שיפויים.
מרדכי יוגב: הרוצה לארח חייב לעבור את האישור של חמ"ל עורף.
<יוחאי וג'ימה: למה?
<יוחאי וג'ימה: הם מתארחים אצלי ליום אחד ולמחרת חוזרים.
מרדכי יוגב: תאמין לי, בנושא הזה אני מומחה.
מרדכי יוגב: עדיין לא הגיעו לדון בנושא הביטוח.
מרדכי יוגב: רוצה לומר שאם הילדה שאירחת מתנדנדת על הנדנדה ונפגעה, היום יש זכות להוריה לתבוע אותך כמועצה במיליוני שקלים על זה שהיא נפגעה מהנדנדה שלך.
מרדכי יוגב: הגיעו גם לפינות האלה של הסיפור.
מרדכי יוגב: אני לא יודע, בשלב ההוא מתן הלך ואני הפסקתי לדעת מה קורה שם.
מרדכי יוגב: הם הגיעו ויש כספי שיפוי מדויקים.
מרדכי יוגב: כל זה נתון אז עם השר לביטחון העורף.
מרדכי יוגב: ברגע שמתן הלך, היה שם נתק.
מרדכי יוגב: בינתיים התחלפו ראשי רח"ל אבל יש שם המשך דיונים.
מרדכי יוגב: תגיד לנו - - -
מירי רגב: מה באשר לתקציב?
מירי רגב: יש התייחסות של התקציב בהיבט הזה?
מרדכי יוגב: 150 שקלים ביום למפונה.
<נתן בביוף: יש פה עירוב תחומים.
<נתן בביוף: לא מדובר פה על מה שנקרא החלטת הממשלה "מלון אורחים", של קליטת מפונים.
<נתן בביוף: מדובר פה על צרכים חיוניים של המשך התנהלות הרשות המקומית.
<נתן בביוף: זה יכול להיות פינוי אשפה, זה יכול להיות תיקון צינורות, זה יכול פינוי אשפה, תיקון צינורות, תשתיות, רווחה.
<נתן בביוף: יוחאי דיבר על אירוח במישור הרווחתי.
<יוחאי וג'ימה: חוף הכרמל קלטה את חיפה.
<יוחאי וג'ימה: אחר-כך היא היתה בנזקים והיא ביקשה פיצוי.
<נתן בביוף: לא מדובר על קליטת מפונים.
<נתן בביוף: לגבי קליטת מפונים יש החלטת ממשלה שמדברת בדיוק על שיפוי של הרשויות המקומיות לפי התעריפים.
<נתן בביוף: זה משהו אחר לגמרי.
מירי רגב: מה לגבי העירייה והרשות פה?
<גלעד קרן: אני אתייחס תחילה להערות של חבר הכנסת יוגב לגבי הגדרת מצב חירום.
<גלעד קרן: בנוסח המוצע אנחנו מציעים שההגדרה של מצב חירום תהיה יותר רחבה ממצב חירום שהוכרז על-פי חוק התגוננות האזרחית.
<גלעד קרן: .
<גלעד קרן: אנחנו מציעים שזה יחול "בכל מקרה ששוכנע שר הפנים כי קיימת סבירות גבוהה שיתרחש או כי מתרחש בתחום שיפוטה של אותה רשות אירוע אסון המוני".
<גלעד קרן: אירוע אסון המוני מוגדר כ"כל אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש, ברכוש".
<גלעד קרן: זאת הגדרה רחבה הרבה יותר.
<גלעד קרן: לגבי השרים המעורבים.
<גלעד קרן: אנחנו לא משנים פה דבר לעניין הטיפול במצב החירום עצמו, כלומר, מי אחראי על הטיפול במצב החירום, האם זה השר לביטחון הפנים או שר הביטחון?
<גלעד קרן: אנחנו לא מתייחסים לזה בכלל.
<גלעד קרן: הכוונה היא רק לתת אפשרות לעירייה לעזור לעירייה אחרת.
<גלעד קרן: ברור שאם מבחינה ביטחונית היא לא יכולה לעזור לעירייה אחרת, מי שאחראי על מצב החרום יכול להורות להפסיק את הסיוע הזה.
<גלעד קרן: לעניין השיפוט הכנסנו פה אפשרות שהשר, במסגרת התנאים שהוא קובע לסיוע, יקבע הוראות לעניין שיפוי לעירייה מסייעת בנסיבות המצדיקות זאת.
<גלעד קרן: בעניין ההוראות של הגנת העורף, הצעת החוק מתייחסת לכל רשות מקומית, אם זאת מועצה אזורית, מועצה מקומית.
<גלעד קרן: אמנם כתוב עירייה, אך בסעיף 2 להצעה אנחנו מחילים את זה גם על פקודת המועצות המקומיות, שזה מכיל גם מועצות מקומיות ומועצות אזוריות ולכן זה חל על כל רשות מקומית.
מירי רגב: אנחנו נעבור להצבעה.
<גלעד קרן: אני אקריא את הצעת החוק עם התיקונים שדיברנו עליהם עכשיו.
מרדכי יוגב: יושבת פה חברת הכנסת יפעת קריב.
מרדכי יוגב: יש איזה משהו שחסר כרגע ואנחנו לא מבינים.
מרדכי יוגב: אני מרגיש שיש פה עוד משהו שלא מוסדר מספיק בהיררכיה של הפיקוד בשעת חירום.
מירי רגב: לא, לא, אני לא נכנסת לזה.
מירי רגב: כל נושא שעת חירום הוא נושא מורכב.
מירי רגב: כמו שאמרת, הוא מחולק בין שלושה משרדים כרגע: שר הביטחון, השר להגנת העורף ושר הפנים בענייני העיריות.
מירי רגב: ברור לחלוטין שברגע שיוכרז איזה משבר, מי שלוקח אחריות על הכול זה שר הביטחון.
מירי רגב: איך שלא יהיה, בסוף שר הביטחון יש לו את האחריות הכוללת, כולל אירוע בתחום המשטרה כי המשטרה לא מסוגלת לפעול בזה.
מירי רגב: לבד.
מירי רגב: עד היום פיקוד העורף תמיד היתה תחת המשרד לביטחון ועד בשיתוף עם משרד הביטחון ורשת רח"ל וכל הגורמים האלה.
מירי רגב: פה יצטרכו לקבל החלטה ממשלתית מי הגורם שבסוף נותן את ההנחיות.
<יעקב נקש: מחר יש דיון עם ראש הממשלה בנושא הזה.
מירי רגב: פה ראש הממשלה יצטרך לקבל החלטות.
מירי רגב: אנחנו לא נכנסים לסוגיה הזאת כי זאת סוגיה רחבה ומורכבת.
מירי רגב: ברור לחלוטין שצריך להיות משרד אחד שלוקח אחריות.
מירי רגב: אם לא יהיה משרד אחד, כשיהיו בעיות זה ייפול על כל האחרים.
מירי רגב: לכן צריך לקחת משרד אחד עם ראייה אסטרטגית והבנה של האירוע ואיך מפעילים את האירוע.
מירי רגב: אנחנו מבינים כולנו שבאירועים כאלה הצבא יודע לקבל החלטות, לעשות עבודת מטה יחד עם משרד הביטחון ולהפעיל את הגורמים האחרים.
מירי רגב: מנכ"ל משרד הביטחון יודע להפעיל את מנכ"לי המשרדים האחרים ולרתום את כולם לטובת העבודה ולטובת האירוע.
מירי רגב: לכן אני לא רוצה לדון בזה.
מירי רגב: אנחנו דנים כאן בתיקון פשוט שהוא המשך של דין רציפות של הכנסת.
מירי רגב: לדעתי הוא תיקון נכון.
מירי רגב: ברגע שעירייה זקוקה לסיוע של עירייה אחרת או רשות אחרת, שזה יהיה מאושר על-פי חוק ולא יתבעו את העירייה האחרת.
מירי רגב: זה התיקון.
מירי רגב: כל מה שקשור אחר-כך, איך עובדת המדינה בשעת חירום, זה דיון אחר ששווה לעשות אותו אבל זה לא כאן.
<נתן בביוף: אני מבין שהשר מבקש שחובת הדיווח תהיה תוך 30 יום?
מירי רגב: אם זה תוך 30 יום אנחנו לא מאשרים.
מירי רגב: אני לא משחקת משחקים.
מירי רגב: בהקדם האפשרי זה יאושר.
מירי רגב: אתה רוצה, נאשר את זה.
מירי רגב: אתה לא רוצה, לא נאשר את זה.
מירי רגב: להעלות את זה להצבעה או לא?
מירי רגב: זה הנוסח ואני לא משנה אותו.
<גלעד קרן: "הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות, תשע"ג-2013.
<גלעד קרן: הוספת סעיף 233א 1.
<גלעד קרן: בפקודת העיריות, אחרי סעיף 233 יבוא: סיוע לרשות מקומית אחרת במצב חירום 233א.
<גלעד קרן: (א) על אף האמור בסעיף 2343, רשאי שר הפנים, לאחר התייעצות עם יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, להתיר לעירייה לפעול מחוץ לתחומה לשם סיוע לרשות מקומית במילוי - - -
יפעת קריב: אני לא מבינה.
יפעת קריב: בשעת חירום שר הפנים צריך להתייעץ עם יו"ר ועדת הפנים?
מירי רגב: בשעת חירום, כשמגייסים מילואים, שר הביטחון מתייעץ ומביא את זה לאישור ועדת חוץ וביטחון.
יפעת קריב: זה לא מסבך?
מירי רגב: בוא נמשיך הלאה.
מירי רגב: את יכולה להצביע נגד.
<גלעד קרן: "להתיר לעירייה לפעול מחוץ לתחומה לשם סיוע לרשות מקומית במילוי חובה, תפקיד או סמכות חיוניים אם שוכנע השר כי קיימת סבירות גבוהה שיתרחש או כי מתרחש בתחום שיפוטה של הרשות המסתייעת אירוע אסון המוני, כהגדרתו בפקודת המשטרה, או אם הוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית התשי"א-1951 (בסעיף זה – מצב חירום), והכול לפי תנאים שקבע, לרבות לעניין שיפוט עירייה// מסייעת בנסיבות המצדיקות זאת, ובלבד שנוכח כי התקיימו שני אלה: בשל נסיבות מצב החירום, הרשות המקומית המסתייעת אינה מסוגלת לספק לתושביה שירות חיוני או שמתן שירות כאמור נפגע באופן מהותי.
<גלעד קרן: פעילות העירייה המסייעת מחוץ לתחומה לא תפגע באופן מהותי במילוי חובותיה לפי כל דין או בשירותים שהיא מספקת לתושביה".
<גלעד קרן: כאן אני מציע להוסיף סעיף קטן ב' חדש: "התיר שר הפנים לעירייה לפעול כאמור בסעיף קטן א', יודיע על-כך בהקדם האפשרי לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת".
<גלעד קרן: מה שמופיע היום כב' יהיה סעיף ג': "בסעיף זה – "עירייה מסייעת" – עירייה ששר הפנים התיר לה לסייע לרשות מקומית אחרת לפי סעיף זה.
<גלעד קרן: "רשות מקומית מסתייעת" – רשות מקומית שקיבלה סיוע מעירייה מסייעת לפי סעיף זה".
<גלעד קרן: תיקון פקודת המועצות המקומיות.
<גלעד קרן: בפקודת המועצות המקומיות, בסעיף 34א, אחרי "213" יבוא "233א".
מירי רגב: היועץ המשפטי של משרד הפנים, מקובל?
<נתן בביוף: כן.
מירי רגב: ההצבעה אושרה על-ידי שניים בלבד, על ידי חברת הכנסת רינה פרנקל וחברת הכנסת מירי רגב.
מירי רגב: שניים שהיו בהצבעה לא הצביעו.
מירי רגב: חברת הכנסת יפעת קריב וחבר הכנסת מוטי יוגב נכחו ולא הצביעו.
מירי רגב: שלום לכולם, אני פותחת את הדיון האחרון להיום.
מירי רגב: על סדר היום - החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות ראש רשות וסגניו).
מירי רגב: בעצם ההחלטה הזו באה להיטיב עם ראשי הערים, לא לפגוע באף אחד מהם – לא באלה שהם בפנסיה תקציבית ולא באלה שעכשיו נכנסו לפנסיה צוברת, להתאים חלק מהגמול של ראשי הערים גם לחברי כנסת, נבחרי ציבור.
מירי רגב: כשהבנתי שיש 5 אנשים שפרשו ב-99 שאתם יש בעיה, ביקשתי לראות את הרשימה, לא נתתם לי.
מירי רגב: תן לי, בבקשה.
מירי רגב: דיברו אתם?
<דן בן חיים: הם מחכים להחלטה פה.
<קריאה: הם מודעים לנושא.
<מוני מעתוק: אני לא יודע אם הם מודעים לנושא.
<מוני מעתוק: אנחנו, באופן רשמי לא פנינו אל כל החמישה האלה.
<מוני מעתוק: מה שקורה – לפני שנתיים שמנו לב שיש כאלה שקיבלו בטעות אישורי גמלה.
מירי רגב: אז אם זה חמישה, למה להפסיק להם?
<מוני מעתוק: לאור פניה של אדם נוסף באותו מעמד כמו שלהם, לפני שנה וחצי היה דיון בוועדת הפנים של הכנסת, לתיקון החלטת הגמלאות באופן רטרואקטיבי, כך שהחלטה תוחל גם עליהם, הם יכלו לקבל גמלה.
<מוני מעתוק: ועדת הפנים דאז לא אישרה את התיקון להחלטה על מנת לאפשר להם להמשיך לקבל גמלה.
<מוני מעתוק: האוצר גם התנגד ולכן הלכנו אחרי הדיון הזה לסוג של דין ודברים עם משרד האוצר, וזו ההחלטה -- -
מירי רגב: אני את החמישה האלה לא רוצה להכניס, עד שלא אבדוק לעומק.
מירי רגב: אני חשבתי שדיברתם עם האנשים, זה מקובל עליהם.
מירי רגב: אני אאשר את כל השאר, אביא את זה להצבעה, אבל לגבי אלה שפרשו ב-99, אני רוצה לקיים על זה - - -
<יוסי עדס: חשוב להבין את המצב הקיים.
<יוסי עדס: במצב הקיים אותם חמישה אנשים עדיין ממשיכים לקבל תשלומים שלא כדין.
<יוסי עדס: ההחלטה הזו באה בעצם להסדיר את המצב.
<יוסי עדס: הפשרה שהגענו אליה – שלא תידרש מהם השבה ותינתן להם תקופת הסתגלות של שנתיים, של הפחתה הולכת ויורדת.
<יוסי עדס: זו היתה הפשרה שהגענו אליה עם משרד הפנים, משרד האוצר.
<יוסי עדס: אני חושב שהיו גם נציגי השלטון המקומי לעניין הזה.
<יוסי עדס: זה מה שהובא בהחלטה כאן.
<יוסי עדס: ברגע שההחלטה הזו לא תאושר – יימשך המצב הזה שאותם אנשים ימשיכו לקבל כספים שלא כדין.
מירי רגב: אז לגבי הנושא הזה נעשה הפסקה ואני אדבר עם שניים מהם לפחות.
מירי רגב: אני רוצה להבין מה קורה.
מירי רגב: נתחיל עם הדברים האחרים, נצביע עליהם.
<יוסי עדס: המצב הוא שהם פשוט מקבלים כספים שלא כדין.
<שלמה דולברג: הדיון הזה הוא ביוזמתנו, אנחנו מודים לך על דיון הפגרה הזה.
<שלמה דולברג: בעצם, מטרתנו היא לעשות התאמה לתנאי הפרישה של ראשי רשויות מקומיות לכל השינויים שחלו בתחום התנאים הסוציאליים בשנים האחרונות וגם להסדיר פורמלית את הנושא של חודשי ההסתגלות, וללכת לכיוון של חברי הכנסת רוב הדרך, להשוות את מה שיקבלו ראשי רשויות בעתיד פחות או יותר למה שמקבלים חברי כנסת.
<שלמה דולברג: אנחנו מדברים על הסדר שעד סוף הקדנציה הזו הוא חודש הסתגלות, לכל קדנציה, ומעבר לזה – התאמה מלאה למה שקיים אצל חברי הכנסת.
<שלמה דולברג: אנחנו חושבים שמה שקיים היום בתחום הזה של חודשי ההסתגלות הוא טעון הסדר.
<שלמה דולברג: גם מבקר המדינה אמר את זה, ולכן ביקשנו את הדיון, והנייר המפורט מקובל עלינו.
מירי רגב: אנחנו מדברים שכל מי שקיבל פנסיה תקציבית – לא נוגעים.
מירי רגב: כל מי שמקבל פנסיה צוברת – מה שקורה, אנחנו מגינים את הזכות למענק פרישה - חודש על כל קדנציה, של עד שלשה חודשים - - -
<שלמה דולברג: ולא יותר משלשה חודשים.
<שלמה דולברג: דובר על העבר.
<מוני מעתוק: יש פה חלוקה בין כאלה שיפרשו נכון להיום - - חודשיים, עד סוף השנה הזו ובין כאלה שיפרשו לאחר מכן, בקדנציה הבאה.