GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יונתן אמון: בשנים 97-98', כשראינו את המצב העגום של הטיפול בשפכים בצפון מזרח הכנרת, יזמנו אנחנו, בעזרת אנשי מקצוע, חיפוש פתרון שיתן תשובה הולמת לאי זיהום הכנרת.
יונתן אמון: התשובה שמצאנו הינה על סמך ניסיון שצברנו בטיפול בשפכים בעשר השנים האחרונות, טיפול מוצלח באמצעות מאגרים ומתקני טיפול אקסטנסיביים.
יונתן אמון: חיפשנו את המקום האופטימלי שיגרום למינימום פגיעה בכנרת, מינימום פגיעה בשמורות טבע ובסביבה.
יונתן אמון: בדקנו ארבע חלופות אפשריות, ולבסוף הגענו לפתרון הזה כפתרון אופטימלי המסוגל לתת פתרון בתוך פרק זמן סביר, אם נתגבר על כל העיכובים הבירוקרטיים.
יונתן אמון: אנחנו מסוגלים בתוך שנה להעמיד מיתקן שימנע באופן מוחלט זרימת שפכים לכנרת, מצב הקיים כיום.
יונתן אמון: אנחנו כתושבי האיזור חרדים לאיכות מי הכנרת לא פחות מאלה שיוחנן מדבר בשמם.
יונתן אמון: אנחנו יזמנו את הפרוייקט הזה, בידיעה שעלינו לעבור אישורים של כל הגורמים, משרד הבריאות, השירות ההידרולוגי, ומינהלת הכנרת כמובן.
יונתן אמון: על פי דרישת משרד איכות הסביבה הכנסנו במעלה המאגר מיתקן טיפול מתקדם בקולחים שמביא את המים כמעט לאיכות של מי שתיה, על פי פרמטרים שלא קיימים היום בהגדרות התקנים.
יהודית נאות: מדוע לא עשיתם זאת מלכתחילה?
יונתן אמון: מלכתחילה ישנה הגדרה שתקפה היום, הקובעת שקולחים במיתקן בסדר גודל כזה צריכים לצאת מהמיתקן באיכות של עשרים שלושים.
יונתן אמון: אנחנו פועלים בדיוק על פי הגדרות התקנים והדרישות של משרד הבריאות, ואילו משרד איכות הסביבה הציב לנו רף גבוה פי כמה, ולמרות שהוא עוד לא אושר כתקן אימצנו אותו כלשונו.
יונתן אמון: הצגנו למשרד לפני שבוע וחצי תכנית לשידרוג המיתקנים במעלה המאגר, כלומר במאגר עצמו.
יונתן אמון: ארבע מאות אלף קוב ביוב שיוחנן מדבר עליהם יהיו ארבע מאות אלף קוב באיכות של כמעט מי שתיה.
יהודית נאות: ומה תעשו עם המים האלה?
יונתן אמון: נשתמש בהם להשקיה.
יונתן אמון: כל מאגרי הקולחים אצלנו, ללא יוצא מן הכלל, הם מאגרים שיש להם איטום פלסטי.
יונתן אמון: אנחנו הגורם המחבר את הטיפול מיצרן השפכים ועד המשתמש הסופי, החקלאי.
יונתן אמון: הכל נעשה דרכנו ואנחנו דואגים לכך שאיכות המים לא תזיק לסביבה ולא לגידולים החקלאיים.
יונתן אמון: לכן יש לנו פתרון של השקיה כבר היום.
יונתן אמון: כל קוב מים שנפיק מהמאגר הזה יקטין ניצול של מי נחל משושים.
יונתן אמון: כיום אנו משתמשים בכמיליון קוב ממי הנחל להשקיית שטחים.
יונתן אמון: יחד עם זאת, אנחנו לא נלחמים על המים האלה.
יונתן אמון: במידה ויקום מיתקן ביטניה ורשויות הבריאות יראו בו פתרון מועדף, נפתח את המגוף ונעביר את המים מהמאגר למיתקן ביטניה.
יונתן אמון: יש לנו מספיק מים ממקורות אחרים בכדי להשקות היום את המטעים.
יהודית נאות: באיזה מקורות אתם משתמשים להשקיה?
יונתן אמון: יש לנו הקצבת מים ויש לנו מפעלי מים, כולם על פי רשיונות של נציבות המים.
יונתן אמון: חלקם מאגרים למים מלאים, חלקם קידוחים וחלקם שאיבת מים מלאים בצורות אחרות.
יונתן אמון: אנחנו מספקים שני שליש מכמות המים שהאיזור צורך.
יונתן אמון: מתוך כארבעים וחמישה מיליון קוב בשנה מופקים שני שליש בהפקה עצמית שלנו.
יונתן אמון: נוכל להסתדר גם ללא אותם מאתיים או שלוש מאות אלף קוב של המאגר.
יונתן אמון: עד כה מתוך דאגה לשמירת הכנרת קידמנו את המהלך הזה ושידרגנו אותו על פי בקשת משרד איכות הסביבה.
יונתן אמון: גם אם יישפכו מים לכנרת הם ישפרו את איכות המים בכנרת, כי המליחות של מי הקולחים אצלנו היא 100 PPM כלורידים, לעומת 250 בכנרת.
מקסים לוי: כל מי שהיה שותף להקמת מאגר באיילון, בלוד, ברמלה, במודיעין ובכל האיזורים האלה, מודע היטב לנושא הקמת המאגרים.
מקסים לוי: בשנות השמונים החל הדיון במשרד הפנים בהקמת מאגרים כאלה, עוד לפני מצוקת המים.
מקסים לוי: אני גר מול המאגר.
מקסים לוי: כאשר המאגר עובד בצורה נכונה נחל איילון לא מסריח.
מקסים לוי: מאגר איילון סמוך מאוד ליחידות המגורים על כל ציר הדרך של רמלה לוד והמושבים ואינו מהווה מיטרד כאשר מתחזקים אותו ומנצלים אותו כראוי.
מקסים לוי: אני מניח שוועדות התכנון שבחנו את הקמת המאגר לקחו בחשבון את כל הפרמטרים הדרושים מבחינה מקצועית וסביבתית.
מקסים לוי: הצרה היא שהבירוקרטיה במדינת ישראל יוצרת מחסום להקמת דברים כאלה.
מקסים לוי: המיתקן הזה יטהר את המים שזורמים לנחלים.
מקסים לוי: כיום הגישה היא לקחת מהמאגרים מים לשימוש חוזר ברשויות המקומיות ולצרכי השקייה, בכדי לסייע לחסכון בשימוש במים שפירים.
מקסים לוי: הניצול הזה הוא חשוב מאוד במצב של מצוקת המים הקיימת היום.
מקסים לוי: בנוגע לסכנת הגלישה, יש להפיק לקחים ממאגרים אחרים וניתן בטיפול יעיל למנוע זאת.
מקסים לוי: לכן אני סבור שאסור לעצור את הקמת המאגר אף יום אחד נוסף.
צבי רבהון: שמי צבי רבהון, אני ממשרד החקלאות, אני יושב ראש הוועדה ההנדסית הבוחנת תכניות של מאגרים לפני שהם מאושרים לביצוע, מבחינה הנדסית.
צבי רבהון: היות ונציבות המים היתה שייכת בעבר למשרד החקלאות הוועדה נשארה שם בירושה.
צבי רבהון: זהו הגורם ההנדסי המאשר את התכנית ההנדסית של המאגר.
יהודית נאות: האם תוכל להבהיר לי מדוע לא הוגשה עד היום תכנית הנדסית לגבי מיתקן ביטניה?
צבי רבהון: הוועדה שאני עומד בראשה מקבלת את התכניות מיזמים או המתכננים, ותפקידנו הוא לבדוק את התכנית.
משה כהן: התכנית שהזכירה חנה משנת 98' הינה תכנית רעיונית בלבד, ואילו צבי מדבר על תכנית המיתקן עצמו.
משה כהן: כשאני הולך לבנות מאגר כזה אני מבקש מצבי רשות לבצע את העבודה.
משה כהן: היתר בנייה היום לא קיים למיתקן.
צבי רבהון: כאשר תכנית מגיעה לידינו היא נבדקת מבחינה הנדסית לכל פרטיה, אנחנו מאוד מודעים לרגישות של האיזור הזה והמאגר נבנה מראש עם מקדמי בטחון מאוד גבוהים.
יהודית נאות: האם המבנה מתוכנן למנוע מצב של גלישה אפשרית?
צבי רבהון: קיימים שני סוגים של גלישה.
צבי רבהון: האחד הוא גלישה של הסוללה עצמה, ובעיקר לזה אני מתייחס, כולל ידיעה שיש תקנים לרעידות אדמה באיזור הזה.
צבי רבהון: חומר הבנייה עצמו הוא חזק מאוד ולכן אין חשש של אי ודאות.
יהודית נאות: האם דעתך נוחה מהתכנית שהוגשה?
צבי רבהון: חשוב לציין כי מאגר נחל עוז היה מאגר מאוד בעייתי מראשיתו.
צבי רבהון: הוא מאגר עם סוללות נמוכות בהרבה.
צבי רבהון: חומר הבנייה כאן הוא אבן, שיש לה פרמטרים של חוזק שהם לאין ערוך גבוהים יותר.
יהודית נאות: האם אתה מוכן לומר בוועדה, ותוכל לתת לנו ערבויות לכך שמבחינה הנדסית המיתקן הזה הוא במאה אחוז בטוח ואין סכנה?
יהודית נאות: הדבר יופיע בפרוטוקול, במידה ומישהו יבוא אחרי לכנסת ויחפש את האחראי.
צבי רבהון: אנחנו אחרים לכך.
צבי רבהון: החולשה היחידה של האיזור היא נושא רעידות האדמה.
צבי רבהון: החומר הוא מאוד חזק, השתית מאוד יציבה והמבנה הוא לא גבוה.
צבי רבהון: מצד שני יש ניסיון רב וידע על קוים שנמשכים לאורך רב.
צבי רבהון: ככל שהצינור יותר ארוך הסכנה גבוהה יותר.
יהודית נאות: אם כך מדוע לא נבדקו חלופות במקום הבעייתי הזה בטווח יותר קצר?
צבי רבהון: אני זוכר שהיו חלופות אחרות ובדקנו אותם.
יונתן אמון: החלופה שנבחרה הינה הבטוחה ביותר ברדיוס של עשרה קילומטר.
יהודית נאות: יוחנן אמר שאם היו מזיזים את המאגר במאתיים מטר המצב היה טוב יותר, ולכן שאלתי על חלופות.
יוחנן דרום: אומר לך מדוע, כשזזים מאתיים מטר כלפי מזרח למשל, נמצאים על תשתית של סלע ולא בתוך מניפת הסחף.
יונתן אמון: מה שאתה אומר עכשיו אינו נכון באופן מוחלט.
יונתן אמון: אנחנו בדקנו ברגל עם מתכננים ברדיוס של קילומטרים מסביב.
יונתן אמון: זהו המקום היחיד שאפשרי לביצוע ברדיוס של עשרה קילומטר.
יהודית נאות: אם אני מתייחסת אליך כאל היזם ואל יוחנן כאל המתנגד, אני רוצה לדעת מיהו הגורם האובייקטיבי לבדוק את הטענה הזאת.
יהודית נאות: האם זה מר רבהון או גורם אחר.
יהודית נאות: מי הגורם הממשלתי שיבדוק ויקבע מהו המקום האופטימלי להקמת המיתקן.
יהודית נאות: אני שואלת את מר רבהון, את מינהלת הכנרת, את המשרד לאיכות סביבה ומשרד הבריאות, האם הטענה של יוחנן, שהסטה במאתיים מטר של מיקום האתר היתה מיטיבה את הבטיחות של המאגר הזה הינה טענה נכונה.
נסים זאב: עלינו לקחת בחשבון, מאחר ואנו חיים בעידן של טרור, שעלולים לנסות לפוצץ את הצינורות באופן מכוון באיזו שהיא צורה.
נסים זאב: ידוע שיש כוונה לחבל דווקא בצינורות.
נסים זאב: אם מקימים מיתקן, יש לנסות לקחת זאת בחשבון תוך כדי התכנון.
צבי רבהון: לנו כוועדה יש בעיה, אנחנו לא יצרני חלופות אלא רק בוחנים את החלופות שמוצגות.
צבי רבהון: מקובל עלינו שגם ליזמים או למתכננים יש ראיה ושיקול דעת וכשהם בונים את החלופות הם שוקלים את הדברים.
צבי רבהון: יש בנוסף לכך עוד כמה ועדות בנציבות המים הבוחנות גם הם בין השאר אספקטים כאלה וגם נציגים של השירות ההידרולוגי עושים זאת במקביל.
יונתן אמון: החלופות השונות נדונו עם הגופים הירוקים.
יונתן אמון: היו לפחות שני מפגשים בשטח לבחינת הנושא.
יונתן אמון: היו ארבע חלופות וכל הגורמים בחנו אותם בשטח, המתנגדים ומחייבים, אנשי מינהלת הכנרת, החברה להגנת הטבע ורשות השמורות.
יונתן אמון: בדקנו את החלופות אחת לאחת ובסופו של דבר זאת היתה החלופה המועדפת.
צבי רבהון: יושב בוועדה נציג של רשות שמורות הטבע אשר הביע התנגדות גורפת לבניית מאגר בכל המרחב של איזור הכנרת.
צבי רבהון: לא היתה לו התנגדות לחלופה הנבחרת.
צבי רבהון: אני חושב שהוא אפילו ראה אותה מבין כל האפשרויות כחלופה אפשרית.
יהודית נאות: הוא יציג את עמדתו בהמשך.
יהודית נאות: ברצוני לדעת מה עמדתך לגבי החלופות שנבדקו.
יהודית נאות: האם זו החלופה הטובה ביותר?
צבי רבהון: ככל שאני יודע כן.
צבי רבהון: ברצוני להוסיף ביחס למה שנאמר כי באיזורים בעלי טופוגרפיה קשה לא ניתן לבנות מאגר.
צבי רבהון: זה לא מעשי.
צבי רבהון: יש מראש איזורים שעל הסף נידחים, כולל במקום שצריך לחצוב בו חציבה בבזלת קשה.
צבי רבהון: ככל שהטופוגרפיה מתונה יותר יהיה לנו מאגר שהצורה הגיאומטרית שלו תבטיח יציבות רבה יותר.
צבי רבהון: בסך הכל בראיה כוללת של התכנית והמערכת, הוועדה שאני יושב ראש שלה, ומיוצגים בה גופים שונים, בעיקר מהנדסים, קיבלה את התכנית הזאת.
יהודית נאות: ברצוני לסכם את מה שהבנתי מדבריך, כי מתוך החלופות שהונחו לפניך החלופה הזו מניחה את דעתך, מבחינת כל מה שידוע לך ברגע זה, בהיבטים שאתה בחנת.
אלי שדות: שמי אלי שדות מרשות שמורות הטבע והגנים הלאומיים.
אלי שדות: ברצוני לחזק דברים שלא נאמרו בהדגשה מספיקה.
אלי שדות: כל אחד יודע שהאיזור של שמורת הבתיחה הינו אחד האיזורים הדינמיים מבחינת זרימות מים.
אלי שדות: זהו איזור מאוד בעייתי מהבחינה הזאת.
יהודית נאות: אבקשך לקחת בחשבון בדבריך את העובדה שקבעה חנה, נציגת משרד הבריאות, שלמעשה אין לפנינו שתי חלופות.
יהודית נאות: ביטניה איננה חלופה בשלב זה, ואי אפשר להתעלם מכך.
יהודית נאות: אף אחד לא הגיש עד כה תכנית למיתקן ביטניה.
יהודית נאות: אני יודעת שאין זה תפקידך לעשות זאת, אך ברצוני לדעת מה התייחסותך.
אלי שדות: אנחנו בדקנו את הנושא עם אדם העוסק בנושא כבר עשרות שנים.
אלי שדות: שמו פרופ' משה ענבר, והוא עבד על נושא הנחלים.
אלי שדות: הסכנה הגדולה ביותר היא סכנת הגלישות, מכיוון שיש באיזור זרימות תת קרקעיות.
יהודית נאות: מהי עמדתך לגבי ההשקיה באמצעות המים?
אלי שדות: אני לא מדבר כרגע נושא ההשקיה.
אלי שדות: אני לא מומחה לגיאומטריה הנדסית, אבל יש לתת את הדעת על כך שהמיתקן ייבנה על מניפת סחף פעילה, כלומר אנו בונים דבר נהדר על תשתית שמחר עלולה להיסחף.
יהודית נאות: מה הפתרון שאתה מציע?
אלי שדות: הפתרון הוא עניין של כסף.
אלי שדות: על מדינת ישראל למצוא את האמצעים ולבנות את המיתקן בביטניה.
שלמה כץ: האחראים לבניית מיתקני ביוב אלה הרשויות המקומיות.
שלמה כץ: אין שום אינטרס לרשות מקומית לבנות מיתקני ביוב, מאחר וזה עולה הרבה כסף.
שלמה כץ: בטח לא רשות מקומית שיושבת על הכנרת ויכולה לשאוב מים ישירות מהכנרת.
שלמה כץ: מתי כן יבנו את ביטניה, כשמשרד איכות הסביבה תובע את הקמת המיתקן, ועוצר את ההתפתחות בגולן או במועצה איזורית עמק הירדן, וכשאין מים בכנרת, אז אולי יתחילו לבנות את המיתקן.
שלמה כץ: אם תהיה השנה עוד שנת בצורת, הדבר הטוב היחיד שעשוי לצאת מזה יהיה שיתחילו לבנות את ביטניה.
אלי מלכה: ברצוני להדגיש שעמדת המועצה האיזורית גולן הינה שאנחנו מחייבים את הקמת ביטניה.
אלי מלכה: אנחנו רוצים ומבקשים ומייחלים להקמת המיתקן הזה.
אלי מלכה: זו עמדתנו הראשונה.
אלי מלכה: אלא שעד אז, עד שיוקם מיתקן ביטניה, צריך להקים מיתקן ביניים.
אלי מלכה: אנחנו רואים במאגר משושים כחלק טיפולי בכל נושא הקולחים מצפון מזרח כנרת ולאורך מזרח הכנרת עד ביטניה.
אלי מלכה: מאגר משושים יהיה חלק מהטיפול הכולל והתחברות למובל המזרחי שייקח את הקולחים לביטניה.
יהודית נאות: האם אתה מעריך שאם תקום ביטניה תסגרו את מאגר משושים?
אלי מלכה: אני לא מעריך, אני מתחייב לכך, עם כל הערובות שניתנו לכך בפרוטוקול הזה, בפרוטוקול בוועדה המחוזית ובישיבה אצל מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה.
אלי מלכה: אני מתחייב בשם המועצה האיזורית גולן כי ביום שיוקם מיתקן ביטניה אנחנו פותחים את המגוף ומתחברים אליו.
אלי מלכה: אנחנו לא רוצים את הקולחים בתוך צפון מזרח כנרת.
אלי מלכה: אנחנו רוצים כנרת נקיה ויפה.
אלי מלכה: אנחנו מתפרנסים מהכנרת וחיים לחופיה, זה הנוף שלנו ושם אנחנו רוצים לבנות את יחידות הדיור הנוספות.
אלי מלכה: אני חושב שזה נכון להזרים את הקולחים לביטניה, באופן חד משמעי.
אלי מלכה: אלא שבכדי למנוע את מה שמסבירים במילה יפה כגלישת הביוב לכנרת ובצורה יותר בוטה זרימת החרא לכנרת, אנחנו מחוייבים בבניית מיתקן משושים.
יהודית נאות: האם הייתם בונים את המיתקן הזה אלמלא רציתם להתרחב?
אלי מלכה: אנחנו בונים את המיתקן כדי למנוע את זרימת הקולחים לכנרת, כדי לבנות בתים ויחידות אירוח וכדי לבצע את התכנית שהשקענו בה הרבה מאוד שנים של בניית בתי מלון באיזור צפון מזרח כנרת, אשר אושרה בכל הוועדות הסטטוטוריות, כולל הארציות.
אלי מלכה: אנחנו מנועים ולא מעוניינים לתת מתן היתרי בנייה ליחידות דיור ביישובים, ומשרד איכות הסביבה ומשרד הבריאות גם הם מונעים זאת מאיתנו.
אלי מלכה: אנחנו כרשות לוקחים הלוואות כדי לבנות את המיתקן הזה.
אלי מלכה: אנחנו לא מקבלים מימון מהאוצר וזה עולה לנו הרבה כסף, כי חשוב שנעשה את זה.
אלי מלכה: ברצוני להתייחס למספר נתונים שנאמרו כאן.
אלי מלכה: מאגר משושים מתוכנן לארבע מאות ארבעים אלף קוב, למרות שעל פי כל התכניות עד שנת 2010 נצטרך מאגר למאה חמישים אלף קוב בלבד.
אלי מלכה: אנחנו בונים אותו לארבע מאות אלף קוב כמקדם בטחון שהמתכננים דרשו.
אלי מלכה: המאגר יהיה קיים לנצח, ואם הוא לא ישמש לקולחים הוא ישמש למים שפירים שיבואו מהמשושים כדי להשקות את השטחים.
אלי מלכה: אנחנו לא נפרק את המאגר אלא נשנה את ייעודו.
אלי מלכה: המאגר נמצא מחוץ לשמורת הטבע, וממוקם במרחק של למעלה משלושה קילומטר מהכנרת.
אלי מלכה: בכך אני סותר את טענותיו של יוחנן.
אלי מלכה: לגבי נושא החלופות, החלופות נבחנו ונבדקו על ידי מיטב המומחים.
אלי מלכה: אנחנו לא אנשי מקצוע ברשות, אנחנו שוכרים את אנשי המקצוע הטובים ביותר והתכניות שלהם הולכות לשיפוט אצל אנשי המקצוע של המדינה.
אלי מלכה: כל הגופים מטעם המדינה מאשרים את התכנית.
אלי מלכה: חשוב מאוד שבסופה של ישיבה זו נברך ונאשר את הפרוייקט הזה.
אלי מלכה: כל יום שנקדים בביצועו ימנע זרימה של ביוב לכנרת.
מירב פלג: ברצוני להציג את עמדת משרד התיירות, אם כי עמדתנו מתגמדת ליד כל הדברים הרי הגורל שנאמרו פה.
מירב פלג: יוחנן הזכיר את נושא הדימוי של הכנרת.
מירב פלג: זה דבר שאינו כה מוחשי כמו שאר הדברים שנאמרו פה, אך מדובר על הערך של הכנרת ועל הדימוי החשוב והמקום שלה בתיירות, ובראש ובראשונה לתיירות צליינית.
מירב פלג: בימים הקשים שלנו היום בתיירות זהו כמעט פלח השוק היחיד שעדיין שומר על איזו שהיא קביעות ומגיע לארץ.
מירב פלג: זה כמעט מובן מאליו שמיתקן מסוג זה ליד בית סיידא, שהינו איזור מאוד חשוב לצליינים, נראה בלתי מתאים.
מירב פלג: איזור צפון הכנרת מוגדר בתמ"א 12 כאיזור שלא אמור להיות מפותח פיתוח אינטנסיבי.
צבי נור: שמי צבי כנור, אני סגן נציב המים.
צבי נור: ברצוני לומר משהו שעשוי להרגיז את הנוכחים.
צבי נור: אני חושב שמי שמתיימר לשמור על איכות המים בכנרת ומתנגד למאגר, או שאינו מבין מה שהוא אומר או שאינו אומר את האמת.
צבי נור: יושב פה האיש שלנו האחראי על ניטור הכנרת.
צבי נור: הוא יוכל להסביר בכמה מילים מה משמעות לכנרת במצבה הנוכחי, כשאינה מקבלת מי שטפונות חורף, לכל כמות קולחים הזורמים אליה.
צבי נור: המאגר הזה זרם לכנרת בחודש אפריל 2000, וכל כמות היום היא קריטית.
צבי נור: לכן אנחנו עומדים על כך שהמאגר יוקם לאלתר.
יהודית נאות: האם עמדתך מתואמת עם עמדתו של שמעון טל נציב המים?
צבי נור: ודאי שאני מתואם עם שמעון טל, אני סגנו.
יהודית נאות: בחודש מאי קיבלתי ממנו תשובה שאינה זהה למה שאתה אומר עכשיו.
צבי נור: מאחר והשתתפתי איתו בישיבה במשרד לאיכות הסביבה והצגנו את העמדה הזאת יחד, הרי שאם הוא כתב משהו אחר זו ודאי אי הבנה.
צבי נור: העמדה היא חד משמעית.
צבי נור: מאחר וקיימת בעיה של הולכת קולחים גולמיים לאורך הכנרת למרחק גדול, אני חושב שבעתיד, גם אם יקום מיתקן ביטניה, צריך יהיה לעשות טיפול מוקדם בקולחים לרמה כזאת שאם חלילה יקרה משהו בדרך ייגרם נזק מינימלי לכנרת.
צבי נור: לכן לא בטוח שיהיה צורך לבטל את המיתקנים בעתיד.
צבי נור: מכל מקום נכון להיום מיתקן ביטניה לא קיים ואת מניעת גלישת הקולחים יש לעשות באופן מיידי.
צבי נור: העניין הזה חשוב גם לעתיד וגם היום.
צבי נור: בנוגע לכל הטענות בדבר הצורך לשנות קצת את התכנית ואת מיקומה, נראה שלא מדובר בתכנית או במיקום אלא בפטנטים לדחיית העניין.
צבי נור: עמדתנו היא שלא צריך לקבל שום שינוי.
צבי נור: המאגר במקומו הנוכחי קיבל אישור של אגף מאגרים, הוא מספיק טוב והוא הכרחי ומייד.
משה כהן: אני מייצג את קרן קיימת לישראל.
משה כהן: בנושא החלופות, קיימת חלופה פשוטה ולדעתי גם לא יקרה יותר מהחלופה הזאת, והיא להתפיל את מי הביוב למי שתיה בצורה מלאה ולהכניס אותם לכנרת.
משה כהן: אני במקצועי מהנדס מים.
משה כהן: אנחנו בונים הרבה מאוד מאגרי ביוב, בנינו כמאה מאגרים בעשור האחרון, ובכולם אנחנו רואים את הבעיה של ביוב שנקרא 20-30.
משה כהן: דיברנו מזמן על ירידה ל5-5- או למי שתיה, ואז לא תתקיים הבעיה הזאת בכלל.
יהודית נאות: האם לא קיימת מלכתחילה התנייה להפוך את המים במאגר הזה ל5-5-?
משה כהן: אני מדבר באופן כללי ולא לגבי המקרה הפרטי הזה.
משה כהן: מבחינתנו בקרן הקיימת, נבצע את מה שייקבע.
משה כהן: אנחנו הולכים להשקיע פה הרבה כסף, בין חמישה לשישה מיליון שקל.
משה כהן: הצענו שביטניה תהיה הפתרון, אך הבעיה היא מימון הצינור העוקף.
יהודית נאות: משרד האוצר הוא שצריך לתת לנו את הפתרון הכספי.
יהודית נאות: נשמע את עמדתו לקראת סוף הדיון.
ד"ר ישעיהו בראור: ברצוני להבהיר את העובדות.
ד"ר ישעיהו בראור: נאמר פה שמי המאגר יהיו באיכות מי שתייה אך זה בפירוש לא נכון.
ד"ר ישעיהו בראור: למאגר הזה יש היסטוריה.
ד"ר ישעיהו בראור: בתחילה היה מדובר במים באיכות של 20-30, אחר כך רצינו מיתקן שיתן איכות גבוהה להשקיה בלתי מוגבלת.
ד"ר ישעיהו בראור: בסופו של דבר הוחלט על פשרה כזו או אחרת, לפיה אלה מים שאם יגלשו לכנרת ייגרמו לנזק.
יהודית נאות: מחמת הרגישות של המקום ומחמת ההתנגדויות, ובכדי לקצר הליכים, מדוע לא הוחלט מראש על איכות המים הקרובה ביותר למי שתיה?
ד"ר ישעיהו בראור: המועצה האיזורית התנגדה מאוד לעניין הזה בגלל עלותו.
יהודית נאות: מה ההבדלים בעלויות, באיזה סדרי גודל כספיים מדובר?
יונתן אמון: העלות הנוספת היא לא משמעותית.
יונתן אמון: אנחנו כל הזמן ענינו לסטנדרטים שהרשויות הכתיבו.
יהודית נאות: ומה אם המשרד לאיכות הסביבה יכפה עליכם מים באיכות ממברנלית?
יונתן אמון: זה מה שהוא כופה עלינו כבר כיום.
יונתן אמון: לפני שבוע בא המשרד לאיכות הסביבה והציע לנו איכות שדורשת טיפול ממברנלי, ואנו הסכמנו לכך מייד.
יונתן אמון: מעולם לא אמרנו לא לתקן.
ד"ר ישעיהו בראור: ברצוני לתקן ולהבהיר כי אמנם באותה ישיבה אצל מנכ"ל המשרד הם הסכימו אך שבועיים אחר כך בדיון בנציבות המים הם חזרו בהם מהסכמתם.
יהודית נאות: משרד איכות הסביבה, האם אכן הצבתם דרישה כזאת?
יהודית נאות: האם מקימי המיתקן יוכלו לקבל היתר כל שהוא מבלי שיקיימו את הדרישה הזאת שלכם?
שלמה כץ: אנחנו לא נותנים היתרים אלא ועדות התכנון והבנייה.
שלמה כץ: הם יכולים לקבל את ההמלצות שלנו או שלא לקבלם.
יהודית נאות: האם התניתם את המלצתכם במים באיכות ממברנלית?
שלמה כץ: אכן קבענו זאת בתנאים שהצבנו.
יהודית נאות: ברצוני לראות העתק של החלטת הוועדה המחוזית.
לאה גנדליין: יש לי אותה עמי, אך היא עדיין לא עברה את האישורים ועדיין לא עבר עליה היועץ המשפטי.
יהודית נאות: האם נוכל לקבלה בשבוע הבא לוועדת הפנים של הכנסת?
לאה גנדליין: אשלח אותה ברגע שתהיה מוכנה.
יהודית נאות: אם כן מה תהיה איכות המים במיתקן?
אלי מלכה: בדיון שהתקיים בחמישה עשר ליולי אצל מנכ"ל משרד איכות הסביבה, בהשתתפות ישעיהו ואחרים, הצגנו באמצעות המהנדסים והמתכננים שלנו מערכת טיפול במים על פי דרישות המשרד לאיכות הסביבה,
יהודית נאות: באיזו דרגת טיפול מדובר?
אלי מלכה: אני לא איש מקצוע בנושא הזה.
אלי מלכה: אנחנו הגשנו את התכניות לדיון מקצועי במשרד לאיכות הסביבה ובמשרד הבריאות ונדרשנו להקים מיתקנים שהיו מתוכננים לשלב ב' כבר בשלב א', מיתקנים מקדימים למאגר עצמו, בכדי שאם חלילה תהיה גלישה או פריצה המים במאגר יהיו באיכות סבירה.
אלי מלכה: התחייבנו לכך שאיכות המים תעלה על כל התקנים המחמירים העתידיים שטרם אושרו.
ד"ר ישעיהו בראור: למעשה התקיימו שלושה דיונים בנושא.
ד"ר ישעיהו בראור: בדיון הראשון הוחלט על איכות ממברנלית.
ד"ר ישעיהו בראור: בדיון השני הוחלט על פשרה על מים שאינם באיכות מי כנרת אלא גרועה יותר, אך הינם טובים יותר מהתקנים של ה20-30-.
יהודית נאות: מה יהיה התקן במיתקן?
ד"ר ישעיהו בראור: הבעיה היא שתקן ה5-5- מדבר רק על שני פרמטרים.
ד"ר ישעיהו בראור: אנחנו מדברים על שורת פרמטרים נוספים, לרבות חנקן וזרחן, שהינם קריטיים לכנרת.
ד"ר ישעיהו בראור: בדברים האלה לא קיבלנו את כל דרישותינו.
יהודית נאות: אני פונה לנציג משרד האוצר.
יהודית נאות: במשך השעתיים האחרונות שמענו את נציגי כל הגורמים הרלוונטים, מלבד נציגי מועצה אזורית עמק הירדן, שהוזמנו ולא הגיעו, ולפי הבנתי הם אלה שהיו צריכים לקדם את נושא ביטניה.
יהודית נאות: גם למשרד האוצר יש חלק בנושא, מאחר שאם יוחלט להקים את מאגר המשושים מוסכם על כל הנוכחים שלמעשה זהו פתרון זמני בלבד והפתרון הסופי הוא ביטניה.
יהודית נאות: בהקשר זה, מעבר לבעיות של הגשת התכניות הרלוונטיות למיתקן, קיימת בעייה תקציבית.
יהודית נאות: מהי עמדת האוצר בנושא?
ארז ימיני: ברצוני להתנצל על האיחור.
ארז ימיני: אינני יכול לנתק את הדיון מהתמונה הכוללת.
ארז ימיני: אתחיל מהיעדים שהממשלה קבעה להשבת קולחים.
ארז ימיני: הממשלה קבעה יעדים להשבת קולחים בהיקף של בין ארבע מאות לחמש מאות מיליון קוב לשנת 2010.
ארז ימיני: כדי להגיע ליעדים אלה יש צורך במאגרי קולחים.
ארז ימיני: השבת קולחים הינה בין החלופות הזולות ביותר להרחבת היצע המים לפני הקמת מיתקני התפלה בעלויות גבוהות בהרבה.
יהודית נאות: בוועדה המחוזית בדיון האחרון נכח נציג של ראש הממשלה.
ארז ימיני: בהמשך דבריי אתייחס לנושא הספציפי של המאגר הזה.
ארז ימיני: ברצוני להתחיל בהצגת התמונה הכוללת.
יהודית נאות: האם על פי סדר העדיפות הלאומי של ממשלת ישראל נכון להיום נכנס נושא ביטניה לתקציב לשנת 2001 או לשנת 2002?
ארז ימיני: נכון להיום קיים תקציב להשבת קולחים וכמעט ואין מגבלה תקציבית בנושא זה.
ארז ימיני: בנושא מיתקני טיהור קיים תקציב להלוואות, מכיוון שבכל הרשויות בארץ מכוני טיהור מוקמים בעזרת הלוואות, למעט מספר מכוני טיהור באיזורים מוגדים שנקבעו בהחלטת ממשלה.
יהודית נאות: האם משמעות הדבר שמאגר משושים יהנה מתקציב ואילו למיתקן ביטניה אין פתרון תקציבי?
ארז ימיני: מאגרי קולחים ומפעלי השבת קולחים הינם פרוייקטים המקבלים מענקים בשיעור של בין ארבעים ובמקרים מסויימים עד שישים אחוזים.
ארז ימיני: בעניין טיהור השפכים והפיכתם לקולחים, בעלותם נושא התושב בעצמו בחשבון המים שהוא משלם, מה שנקרא אגרת ביוב.
ארז ימיני: התושב נושא במלוא העלות והרשות המקומית למעשה לוקחת הלוואה ומעדכנת את חוקי העזר כך שהאגרה שמשולמת בכל חודש תחזיר את תשלומי ההלוואה ומכון הטיהור ממומן על ידי האזרחים.
ארז ימיני: מי שמזהם צריך גם לשלם את עלות הטיפול, כך מקובל.
ארז ימיני: כאשר אנחנו בודקים פרוייקט, אנחנו בודקים האם הוא תורם למשק הלאומי והאם ההפניה של התקציב תעזור או לא תעזור למשק הלאומי.
ארז ימיני: לפי מה שהבנתי נבדקו שתי חלופות.
ארז ימיני: חלופה אחת הינה שימוש במאגר קולחים בצפון הכנרת וחלופה שנייה היא מיתקן ביטניה.
ארז ימיני: ידוע לי שהיתה לפני שנתיים דרישה לקיים בדיקה של עלות הנזק הפוטנציאלי לכנרת למול התועלת של הקמת מיתקן או חלופה זו או אחרת מבחינה כלכלית.
ארז ימיני: אני לא ראיתי מעולם תוצאות של בדיקה כזו.
ארז ימיני: לכן אינני יודע האם חלופה אחת יותר הגיונית למשק מהחלופה האחרת.
ארז ימיני: עד כה לא קיבלנו תוצאות בדיקה כזאת.
יהודית נאות: אילו היו מוצאים שפתרון אחד הוא יותר כלכלי, אבל מצד שני היו מגלים שהוא גורם נזק גדול יותר לכנרת, הרי שבכל מקרה לא היינו בוחרים בו למרות עדיפותו הכלכלית.
דפנה כץ: שמי דפנה, אני מייצגת את אירגון אדם טבע ודין ויושבת פה גם כתושבת עמק הירדן לשעבר.
דפנה כץ: ברצוני לשאול את הוועדה מדוע מר זאב שור, ראש המועצה האיזורית עמק הירדן מדורי דורות, אינו נמצא פה היום להסביר מה קורה עם ביטניה.
יהודית נאות: אכן זהו מצב בלתי תקין ולכן נקיים דיון נוסף.
דפנה כץ: אדם טבע ודין תתנגד פחות לחלופה שתבטיח איכות מים התואמת את דרישות המומחים לנושא.
שאול שטרייט: ברצוני לציין כי אין קשר מהותי בין המיתקן בביטניה לבין שאר הנושאים הנדונים.
שאול שטרייט: המיתקן העתידי בביטניה הינו מיתקן איזורי, המיועד לטבריה תחתית ולכל יישובי עמק הירדן, ואפילו למנחמיה.
שאול שטרייט: המיתקן הקיים בביטניה הינו בן עשרים שנה.
שאול שטרייט: המפעל העתיק והלא משוכלל הזה אוסף היום את כל הביוב מכל עמק הירדן, כולל החופים צפונית לעין גב.
שאול שטרייט: זאת עובדה שאין לה קשר לדיון הזה.
שאול שטרייט: הבעיה היא שעמק הירדן יצטרכו את עשרים הקילומטרים הקיימים היום להחליף בצינור גדול משוכלל ובטוח יותר, וזה נושא בפני עצמו.
יגאל ביבי: אני מכיר את הנפשות הפועלות כבר עשרים וחמש שנה.
יגאל ביבי: כבר ארבע עשרה שנה שאינני מכהן כראש עיר, ועוד כשהייתי ראש עיר אמרו לנו בכל שנה שבשנה הבאה יהיה מיתקן ביטניה.
יגאל ביבי: מאחר שלא הוזמנתי לחנוכת המיתקן החדש, חשבתי שפשוט שכחו להזמין אותי.
יגאל ביבי: רבותי, הגיע הזמן שנהיה יותר רציניים בתחום הזה.
יגאל ביבי: כנרת יש לנו רק אחת.
יגאל ביבי: לא רק שהיא יבשה היא תהיה מסריחה ואנו מסכנים את עצם קיומה.
יגאל ביבי: הגיע הזמן להקים את מוביל הביוב סובב כנרת כמו שצריך, באופן שלא יהיה שום סיכון, בצורה מקצועית ומסודרת.
יהודית נאות: ברצוני לסכם את הדיון.
יהודית נאות: אני מודה לכולכם על השתתפותכם.
יהודית נאות: למדתי הרבה מאוד.
יהודית נאות: הסיכום שלנו לדיון המהיר הינו דומה למסקנה שהציג חבר הכנסת ביבי.
יהודית נאות: אני מבטיחה שיו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה יקיים דיון בנושא הזה עם ראש המועצה האיזורית כדי לבדוק כיצד יתכן שנושא כזה נתקע כל כך הרבה שנים.
יהודית נאות: זהו תפקידנו הציבורי, יחד עם נציג האוצר, לדון ולמצוא פתרון נכון לנושא ביטניה.
יהודית נאות: לגבי מאגר המשושים, אני לא רגועה בנוגע לרמת איכות המים.
יהודית נאות: אני מבקשת מהמשרד לאיכות הסביבה וממשרד הפנים לוודא שרמת המים לא תהיה פחות מהטובה ביותר, לאור רגישות המקום והטופוגרפיה, הקירבה לכנרת ומצבה של הכנרת כיום.
יהודית נאות: אני בהחלט רוצה לקוות, כפי שאמר סגן נציב המים, שהמים יהיו ברמה ואיכות אשר תשפיע לטובה על מצב הכנרת.
יהודית נאות: מכל מקום עליהם להיות ברמה יותר טובה מהסטנדרט ובודאי לא 20-30.
צבי נור: סליחה, אולי הובנתי לא נכון.
יהודית נאות: הבנתי שהמלצת בחום על הקמת מאגר המשושים ואמרת שהוא רק ייטיב לכנרת.
צבי נור: אמרתי שבשביל להבטיח את איכות המים של הכנרת המאגר הכרחי, כלומר על מנת להבטיח שלא ירד קוב אחד של קולחים לכנרת.
צבי נור: לא בגלל שהמים האלה טובים לכנרת אלא בגלל שללא המיתקן זורמים שפכים לכנרת.
יגאל ביבי: אני מבין שלטענתך היום זורמים שפכים לכנרת.
יגאל ביבי: אם מדובר במיתקן זמני בלבד, עד שיעשו את הצנור האוסף את כל הביוב, הרי שהמצב הזמני עלול להפוך לקבוע.
משה גפני: על סדר היום יש שתי הצעות חוק שנדון בהן היום.