GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: אנחנו נהפוך אותה לכזאת, כל פעם יותר.
<שרון נסים: אין לי ספק שתעלו על נס ועל סדר היום את הנושאים הסביבתיים ויש רבים ואני בטוחה שמדינת ישראל תצעד לכיוון הנכון.
<שרון נסים: השר להגנת הסביבה הוא השר הממונה על רשות נחל הקישון והוא לא יכול להגיע בשל ישיבת ממשלה- - -
מירי רגב: בסדר, הוא דיבר איתי.
<שרון נסים: יש היום תנופה רבה במשרד להגנת הסביבה והביקור הראשון של השר היה בנחל הקישון, בנפתול הקישון.
<שרון נסים: אני אסביר קצת על הטיפול בקרקעית, ונמצא פה מנכ"ל רשות הניקוז שאחראי על הטיפול בקרקעית של הנחל.
<שרון נסים: קודם כל קצת מה זה רשות נחל הקישון, הרשות, כמו שאמרתי, כפופה לשר להגנת הסביבה, היא הוקמה בהתאם לצו רשויות נחלים ומעיינות, לפי חוק רשויות נחלים ומעיינות, יש לנו צו ייעודי.
<שרון נסים: יש למעשה שלוש רשויות נחל שהן תחת השר להגנת הסביבה, רשות נחל הירקון, רשות נחל הקישון ורשות נחל באר שבע, שהיא החדשה.
<שרון נסים: אנחנו האמצעית ומטפלת בנושא הצפוני.
<שרון נסים: הקישון היה הנחל המזוהם ביותר במדינת ישראל, לא היו בו סימני חיים והיה ברור שצריך להפוך אותו לנכס עבור כל תושבי המטרופולין והציבור.
<שרון נסים: יש לנו צו הקמה ייעודי ובאמת הגענו להישגים רבים יחד עם המשרד להגנת הסביבה.
<שרון נסים: היעדים של הרשות זה כמובן הפסקה של זיהום הנחל, שיקום הנחל והחזרת החיים אליו, וכשאנחנו מדברים על החזרת החיים אז זה אומר גם את בעלי החיים, שהמערכת האקולוגית האקווטית תהיה בת קיימא וגם שהציבור יוכל ליהנות מהנחל ומגדותיו.
<שרון נסים: מדובר בנכס ששייך לציבור ומתנת טבע, כמו שאפילו כתוב בחוק.
<שרון נסים: אנחנו רוצים לפתח פארקים לאורך הנחל, זה גם במטרות, זה כתוב לנו בחוק, בצו ההקמה של הרשות, לפתח פארקים לטובת פנאי ונופש, קיט וספורט.
<שרון נסים: כמובן, זה ברור, ברגע שהקישון משוקם אז ערך הקרקע עולה ובעקבותיו הדימוי המטרופוליני וזה מאוד מאוד חשוב במפרץ חיפה, שהוא מתועש והמקום הזה מאוד מאוד צפוף, מורכב ומלא אתגרים.
<שרון נסים: וכמובן שינוי, להפוך את הקישון לריאה ירוקה.
<שרון נסים: יש לנו סרטון קצר שצילמנו לפני ביקור ראש הממשלה.
<שרון נסים: אלה תמונות יחסית חדשות, אתם תראו את הקישון גם היום בסרטון, קצת מה היה ומה יהיה בעתיד.
<שרון נסים: שלוש דקות, קצר מאוד, זה יעמוד במסגרת הזמן.
<שרון נסים: (הקרנת סרט) קצת ככה על העבר.
<שרון נסים: המיקום של ההזרמות, אנחנו נראה את חלקן גם ב- - -
מירי רגב: זה מעודד, כשאת רואה את הסרטון הזה.
<שרון נסים: זה מעודד, זה באמת היה נחל חסר חיים ועכשיו יש קרוב ל-20 מיני דגים בקישון, 50 מיני ציפורים נספרו בנחל, אוכלוסיית הקורמורנים הגדולה ביותר נמצאת על העצים של בתי הזיקוק.
<שרון נסים: היו שם בספירה האחרונה 4,380 קורמורנים, הם נספרו באותו יום בכל הארץ ואנחנו זכינו כבר פעם שנייה להיות האזור המשמעותי של אוכלוסיית הקורמורנים.
<שרון נסים: אלה הזרמות העבר, מיקום ההזרמות אל הנחל.
<שרון נסים: אנחנו רואים שהקישון עובר בלב מפרץ חיפה ובעבר הוזרמו שפכים תעשייתיים.
<שרון נסים: זה מה שהיה בקישון, היו פשוט דלקים.
<שרון נסים: למעשה גם על הזיהום אפשר להגיד שהוא החל לפני קום המדינה, ב-1938, כמו בתי הזיקוק, על ידי המנדט הבריטי, ובאמת בנחל היו שמנים ומכון טיהור שפך שפכים ובוצות לנחל וריבוי של מוצאים והקישון היה ממש סכנה של ממש.
<שרון נסים: ואז הוחלט להקים את רשות נחל הקישון על ידי המשרד להגנת הסביבה, והרציונל, ככה בגדול, אם אני הייתי יכולה לסכם ולעשות את הפאזל הזה שנקרא מה זה שיקום, אז שלושת הדברים העיקריים שאם אחד מהם לא יתבצע אז השיקום של הקישון לא יהיה, אחד זה להפסיק את הזיהום התעשייתי, להוסיף מים בכמות ובאיכות טובה, והדבר השלישי זה לנקות את הקרקעית, כל זה כמובן תוך שיקום ושימור של בתי הגידול, זה יבטיח את המערכת האקולוגית.
<שרון נסים: בגדול הייתי מציירת מסביב איזה מעגל שאומר שהציבור בעצם צריך ליהנות מאותם משאבי הטבע על ידי פארקים, שבילי אופניים והאזורים.
<שרון נסים: כדי לעשות את זה, כמובן צריך גם לעשות פעולות של ניטור והפחתה של מקורות מזהמים, ניטור זה בדיקות, והקישון הוא הנחל הנבדק ביותר בארץ.
<שרון נסים: עוד מעט אני אראה לכם גם את מערכת הניטור הייחודית ואני אראה לכם את הדגים, שזה פיצ'ר חדש שעשינו עם המשרד להגנת הסביבה, האגף שנמצא תחת דר' ישעיהו בר אור עם מומחה לדגים, ואנחנו בודקים גם את ההשפעה של איכות המים על הדגים.
<שרון נסים: זה דבר ראשון בארץ, זה ניטור ביולוגי און ליין, ממש ככה.
<שרון נסים: יש כמובן הקמה של פארקים והשבה של מינים.
<שרון נסים: אז זה מערך הניטור של הקישון.
<שרון נסים: אנחנו עושים בדיקות גם של המדדים הביולוגיים, גם של המדדים הכימיים, יש לנו תחנת ניטור, היא נמצאת בחצר של בתי הזיקוק כדי לאפיין את ההזרמות, בעיקר התעשייתיות, היא און ליין, זה חלק מהפיצ'ר שנמצא בתוך התחנה.
<שרון נסים: אתם רואים פה דגים שמקבלים עכשיו את מי הנחל, בדיקה ראשונית על ידי דר' רמי מנליס, עדיין לא פורסמו הממצאים של המשרד להגנת הסביבה, אבל בהחלט המצב מבחינת איכות המים הוא הרבה הרבה יותר טוב ולא רואים גם מקורות תחלואה מאוד מאוד ברורים, אבל אנחנו בודקים את זה.
<שרון נסים: זה חדשני ויכול להיות שגם יותקן בהמשך בשאר הנחלים בארץ.
<שרון נסים: אפשר לראות כאן את הגרף.
<שרון נסים: לקחתי גרף אחד מייצג, יש לנו המון נתונים.
<שרון נסים: איכות המים השתפרה משמעותית, פעם הנחל היה חומצי, היום כבר אין מתכות כבדות שמוזרמות אל הנחל, יש שיפור משמעותי בכל המדדים, אפשר לראות גם את ההפחתה.
<שרון נסים: עדיין יש דברים שצריך לטפל בהם במסגרת התעשייה, אנחנו בודקים ומנטרים וכל המידע כמובן פתוח לציבור.
<שרון נסים: יש עוד כמה דברים שאנחנו רוצים לעשות וזה במסגרת היתרי הזרמה לים.
<שרון נסים: המפעלים נדרשו לשפר את האיכות שלהם והם באמת נערכים לטובת העניין וזה חלק מאותו שיקום.
<שרון נסים: קרקעית הנחל המזוהמת, זה בעקבות הזרמות מהעבר.
<שרון נסים: שבעת הקילומטרים במורד הנחל, הראיתי לכם את זה בתצ"א, הוזרמו לעומק של 2.5 מטר בממוצע.
<שרון נסים: כרגע המשרד להגנת הסביבה הוא יושב ראש המנהלה הבין משרדית ויש תקציב של 220 מיליון שקל.
<שרון נסים: רשות הניקוז ונחלים קישון, פה יושב גם המנכ"ל של הרשות, חיים חמי, הם אחראים לנושא של העבודות בפועל והפעלת הקבלנים, יצרו כאן כבר נפתול בקישון ובאוגוסט יגיע הדרג'ר, שזה מחפר, הוא יחפור את הקרקעית ויהיה אתר לטיפול בקרקעית הנחל המזוהמת.
<שרון נסים: שילוב גם של הקצאת משאבים, וזה מאוד מאוד ייחודי, של תעשייה, של רשויות מקומיות ושל המדינה, של משרדי הממשלה, כמובן המשרד להגנת הסביבה מוביל.
<שרון נסים: תכנית מים לנחל, צריך מים בכמות ובאיכות טובה, מרבית המים שלנו נלקחו מהנחלים לטובת צרכים חקלאיים, צריך היום להשיב את הנחל, להחזיר את השתייה הטבעית.
<שרון נסים: יש תכנית מים, אני לא אכנס לכל הפרטים.
<שרון נסים: יש לנו בשורה טובה, כנראה בקיץ הקרוב לפחות מחצית מהמים יוחזרו אל הטבע.
<שרון נסים: עשינו ניסוי הפקה של קידוח של שתייה שהומלח ואם מתאים לנחל, עם שילוב של מי מעיינות, שיש להם ערכים אקולוגיים ואנחנו הולכים לקדם את זה וזה גם משהו מאוד חשוב מבחינתנו.
<שרון נסים: יש כל מיני מינים בנחל.
<שרון נסים: יש צבים רכים, גם קינון של צבים רכים ואמרתי על הקורמורנים ונעצוצית סבוכה, זה צמח שעכשיו אפילו השבנו אותו.
<שרון נסים: אנחנו משיבים מינים ביחד עם רשות הטבע והגנים לקישון, ביניהם צב רך, שחריר הנחלים.
<שרון נסים: הם בדרך כלל רגישים והשחריר, למשל, זה חילזון שהוא ביו אינדיקטור לאיכות מים טובה וגם אותו אנחנו עושים.
<שרון נסים: כאן, שוב פעם, אלון, ממונה הפיקוח שלנו, משיב את הצב הרך.
<שרון נסים: הקוץ הזה שנראה פה הוא מאוד ייחודי, ותלתן צר עלים, זה מין אנדמי שנמצא רק בקישון ואנחנו שומרים את זה, יש לנו גן בוטני ומומחה שעזר לנו לשים, שתלנו ממש לאחרונה 50 שתילים של נעצוצית סבוכה להמלחת הקישון הייחודית.
<שרון נסים: יש לנו פארקים לאורך הנחל, פארק העמקים, פארק מעגן הדיג, פארק מעין אלרואי.
<שרון נסים: פארקים מקסימים והציבור נהנה מהם.
<שרון נסים: אנחנו עושים פעילות קהילתית.
<שרון נסים: לאחרונה עשינו פעילות שבה השתתפו 2,500 איש בפארק הקטן שנראה אותו בשיט, ואנחנו רוצים גם להנגיש את הפארקים האלה לטובת בעלי הצרכים המיוחדים.
<שרון נסים: עשינו סיור ללא תשלום עם החברה להגנת הטבע ועם הארגון החברתי ואתגרי והמעוף האתגרי של המועצה להתנדבות ואפילו תרגמנו אותו לשפת הסימנים, הבאנו כאלה רמפות מיוחדות, כדי שאנשים יוכלו עם כיסאות הגלגלים להגיע אל הטבע.
<שרון נסים: נכון, לא מושלם הכול, אבל האנשים מאוד מאוד נהנו ומסתבר, למשל קבוצת החירשים אמרו שזו פעם ראשונה, האמת שזה קצת עצוב לי, שהם קיבלו הדרכה בטבע בשפת הסימנים, זה בחיים לא קרה להם.
<שרון נסים: יש פארק מטרופוליני שמחוז חיפה אמון עליו, ליאת פלד יושבת כאן, זה פארק מטרופוליני מרכזי של 2,500 דונם עם האגמים של נשר, זה עדיין התכנון.
<שרון נסים: התכנון קיים, עוד צריך לעבוד עליו, זה הפארק המרכזי.
מירי רגב: תגיעי להתכנס למטרת הביקור.
<שרון נסים: מטרת הביקור היא כזאת:
<שרון נסים: בעבר היה לנו קונפליקט- - -
תמר זנדברג: מה מצב הקונקרטי?
תמר זנדברג: זאת אומרת נכון לרגע זה יש תכנית אב, איפה אתם/אנחנו עומדים בתכנית נכון לעכשיו?
תמר זנדברג: נגיד הושגו- - -
<שרון נסים: כדי שהציבור ייהנה מהנחל, אנחנו נשקם את המים ונביא לאיכויות הפרמטרים, את הציבור הרחב זה לא מעניין עכשיו אם יש כך וכך קולי צואתי או כך וכך משהו אחר, אם הוא לא נהנה מהנחל, אם הוא לא שט בנחל, אם הוא לא דג בנחל, אם הוא לא נהנה מהמרחב של הנחל, במיוחד שהוא צריך ריאה ירוקה, ללכת להסתובב פה, חסר.
<שרון נסים: אמנם יש את הר הכרמל ויש שטחים פתוחים, אבל אלה שטחים שונים במהות שלהם, נחלים אין הרבה בארץ, זה נחל משמעותי והרחב ביותר במורד ואנשים יכולים ליהנות.
<שרון נסים: יש לנו תכנית של פארק מורד נחל, של 900 דונם, ראש הממשלה הניח אבן פינה, אנחנו רוצים ליישם את זה כמה שיותר, השר להגנת הסביבה יגיע ויבקר ויסייע לנו לקדם את הפארק, אבל אם הציבור לא ייהנה מ- - -
מירי רגב: את זה הבנו, מה הבעיה של הפארק?
מירי רגב: איפה עכשיו זה נמצא?
<שרון נסים: אוקי, כרגע יש לנו תכנון ותב"ע שמוכנה להעביר אותה למשרד הפנים.
<שרון נסים: הייתה מחלוקת על השטחים עם חברת נמלי ישראל, בעבר הם רצו לייעד את זה למכולות, הגענו איתם להסכמה ובאמצעות תיווך של מינהל מקרקעי ישראל, ירון ביבי, והגענו ל- - -
תמר זנדברג: המכשול כרגע הוא בירוקראטי תכנוני או שהוא מבחינת- - -?
<שרון נסים: הוא יותר מבירוקראטי תכנוני.
<שרון נסים: חברת נמלי ישראל מעוניינת להיות הבעלים של הפארק הזה, אלה היו קרקעות שהיו של רשות הנמלים והרכבות, ואנחנו נכנסנו בעצם בחלון הזה שהמדינה העבירה את המקרקעין מרשות הנמלים והרכבות.
<שרון נסים: היום עדיין המקרקעין רשומים על רשות הנמלים והרכבות, לחברת נמלי ישראל, זה לא עבר, זה נשאר בידי המינהל.
<שרון נסים: חברת נמלי ישראל רוצה שהפארק יהיה בבעלותה, אנחנו טוענים שהפארק- - -
דוד צור: מה זה, עורף מכולות כאילו?
<שרון נסים: זה היה אמור להיות עורף מכולות בתכניות המקוריות שלהם, כרגע הסדרנו את גבולות המתאר.
דוד צור: הרציף החדש שמוקם או בכלל?
<שרון נסים: זה הרציף החדש, זה כרמל, ובהמשך יוקם מול- - -
תמר זנדברג: כלומר מבחינה סביבתית הנחל שוקם?
<שרון נסים: לא, הוא לא שוקם, הוא לא הגיע ליעדי השיקום המלאים, אבל אנחנו מתקדמים ומבחינת הבעיה, כרגע לייעד שטחים לציבור.
דוד צור: הסיפור של חנ"י (חברת נמלי ישראל), שאלתי כי זכרתי שדובר על אלטרנטיבה, רואים ששדה התעופה הישן באמת הוא אלטרנטיבה מצוינת ואני לא יודע למה ממ"י לא יכולה עכשיו- - -
<שרון נסים: הם קיבלו אותו, הם קיבלו 6,000 דונם במסגרת עסקת ה- - -
מירי רגב: אז אין מחלוקת, כרגע הסיכום הוא שמה?
<שרון נסים: על המתאר אין מחלוקת, הוא מופיע גם בח"פ 2000.
<שרון נסים: לגבי הבעלות על המקרקעין, הבעלות צריכה להיות של מדינת ישראל.
<שרון נסים: אם רוצים להבטיח פארקים לדורות זה צריך להיות של הציבור, כי אפשר גם לעשות גינה עירונית ולא לתת לציבור להגיע אליה.
מירי רגב: אני רוצה להבין איפה הבעיה כרגע בפארק מורד נחל קישון, הבעיה כרגע היא בוועדת תכנון ובנייה?
<שרון נסים: אנחנו מבקשים ככה:
<שרון נסים: הרשאת תכנון ממינהל מקרקעי ישראל, הדרישה להקצות את הקרקע לטובת הציבור כפארק, שטח ציבורי פתוח; מתן זכות שימוש לרשות נחל הקישון, אנחנו לא רוצים להיות הבעלים, זה הרבה כסף ואין לנו, אנחנו לא רשות, אנחנו חיים מתקציב של פחות מ-4 מיליון שקל, ואגב, חברת נמלי ישראל לא משלמת את חלקה בתקציב, יש לה חובות לרשות הנחל, 4 מיליון שקלים, נומינלי; מתן זכות שימוש לרשות נחל הקישון כדי שתוכל לפתח את הפארק; כמובן להעביר החלטה מתוקצבת בממשלה להקמה של פארק, בדומה לפארק אריאל שרון.
<שרון נסים: אנחנו עשינו הערכה ראשונית, התקציב הוא 200 מיליון שקל.
<שרון נסים: לא צריך לעשות את זה באופן מיידי, את פארק הירקון הקימו ב-60 שנה, ובחברת גני יהושע זה נעשה, אז אפשר כבר היום ליהנות, שמים גשר, שמים עוד קצת, אפשר להתחיל אותו, וכמובן הקמה של מרכז מבקרים, והכי חשוב לנו ברמת החקיקה, כי אתם המחוקקים, זה שינוי צו הכרזה של רשות הנחל הקישון, כך שזה יכיל גם את שטחי הבר לטובת הרשות, שנוכל לפעול, וגם בשטחים שבהם יש השפעה שלילית על מרחב הנחל.
מירי רגב: אוקי, תודה.
מירי רגב: לפני התגובות, אני רוצה רגע להתמקד בדיון.
מירי רגב: אני מבקשת לפני התייחסויות חברי הכנסת, שמשרד הפנים, נא בבקשה הסבירי לי מדוע התכנית הזאת לא מגיעה לוועדת תכנון ובנייה ומתי היא אמורה להגיע.
<ליאת פלד: כיום מתוכננות לאזור הזה מספר תכניות בכל מיני רמות, האחת תמ"א 13 ב' הכוללת שאמורה הייתה לכלול את השטחים היבשתיים, שכוללים גם את שטחי ההנחלה, שטחי המכולות שחנ"י אמורה לטפל וגם את שטחי פארק הקישון.
<ליאת פלד: התכנית הזאת טרם התקדמה, בינתיים התקדמה רק תכנית של המבנים הימיים להקמת נמל המפרץ, לשמחתנו הרבה, ואנחנו מקווים שהיא גם תתקדם ברמה הארצית.
<ליאת פלד: הנושא של פארק הנחל היה כלול גם בתכנית מתאר חיפה, וגם בתכנית המתאר המחוזית חיפה שאושרה ממש בזמן האחרון, גם על זה מגיע לנו מזל טוב, אבל לצערי הרב פארק הנחל לא נכלל שם כייעוד קרקע משום שהוחלט ברמה של מועצה ארצית שכל הנושא שמכביש 22, שזה הכביש שנסעתם בו, עד החלק המערבי, עד המפרץ, ייכלל בתכנית המתאר הארצית.
<ליאת פלד: כמו שהבנתם משרון, הרצון לקדם תכנית מתאר המפורטת ברמה של הנחל לא מתקדמת, לא בגלל ששרון לא רוצה או כי ועדות התכנון לא רוצות לקדם את זה, אלא בגלל שיש פה מורכבות, של הצרכים של חנ"י והצרכים של הנחל, היבטים קנייניים, היבטים כלכליים ומשפטיים רחבים.
<ליאת פלד: הרצון לקדם ולתפעל את הנחל, הוא לא רק של רשות ניקוז הנחל, הוא גם של עיריית חיפה, גם חברת נמלי ישראל, יש פה כמה החלטות שצריך לקבל.
<ליאת פלד: מאחר שהתכנית מטופלת בינתיים ברמה של תכניות מתאר ארציות אנחנו סברנו שיש לעשות התאמה בין כל ייעודי הקרקע בשטח.
<ליאת פלד: אין חולק על כך ש-586 דונם הם שטחי הסכמה, כפי ששרון ציינה קודם, אותם שטחים היו אמורים לבוא לידי ביטוי בתכנית מתאר חיפה, שלצערי הרב, לאור החלטת המועצה הארצית, הם נגרעו ומסומן שם ייעוד שבעצם יפנה לתמ"א 13 היבשתית, כך שייעוד קרקע לפארק טרם נקבע.
מירי רגב: מתי הייתה כאן הנחת אבן פינה?
<ליאת פלד: לפני שנתיים.
מירי רגב: זאת אומרת שנתיים עדיין לא הוחלט על ייעוד הקרקע, עדיין לא הוחלט על פארק מורד, שנתיים מתברברים בין מתאר ארצי למתאר מקומי למתאר עירוני.
מירי רגב: אני רוצה שתסבירו לי רגע, אם לפני שנתיים היה כאן השר גלעד ארדן, שלא לדבר על ראש הממשלה, אבל בוא נניח שהשר גלעד ארדן, לפחות כשר להגנת הסביבה, קיבל החלטה שזה יהיה פארק מורד נחל קישון, אני פונה אלייך, אני שואלת אותך אם שנתיים לא היה איזה שהוא תיאום בין משרדים כדי לזרז משהו בעניין של בניית פארק מורד נחל.
<ליאת פלד: כל הזמן יש תיאומים, אנחנו יושבים בישיבות, רק ההחלטות בנושאים האלה מתקבלות בדרגים יותר גבוהים מאיתנו.
<ליאת פלד: כדי שחנ"י תקבל את השטחים שהיו בבעלותה כאן ומוגדרים כתעשייה, כאן אני אומרת על הנחל, וכדי ששרון תוכל לפתח פארק כאן
<ליאת פלד: בסביבות הנחל אנחנו צריכים למצוא שטחים אחרים שיהוו שטחי הנחלה לחנ"י.
<ליאת פלד: השטחים האלה נמצאו- - -
מירי רגב: אבל יש, אחרי שנתיים סוף סוף הם נמצאו.
<ליאת פלד: בדיוק, אז עכשיו אנחנו רוצים לקדם את התכנית.
מירי רגב: זה שאתם רוצים, אני בטוחה, השאלה היא מה קורה בין הרצון לביצוע.
<ליאת פלד: אני אסביר.
<ליאת פלד: הבקשה של שרון לאפשר לה בעצם החלה של ההכרזה של הקישון על השטחים הנוספים שהם שטחי הפארק.
<ליאת פלד: היום שטחי ההכרזה של פארק הקישון הם מצומצמים הרבה יותר ממה שהיא מבקשת ולכן היא לא יכולה הייתה להגיש תכנית כזאת.
<ליאת פלד: כך לפחות אנחנו ביקשנו ממנה לעשות.
<ליאת פלד: אז אני שמחה על הפעולה הזאת והלוואי שתצליחי וככה יהיה- - -
מירי רגב: לא, זה לא הלוואי שתצליחי, יש כאן איזה שהיא תחושה שכאילו זה התפקיד של שרון.
מירי רגב: זה לא התפקיד של שרון, זה התפקיד של כולנו.
מירי רגב: זה התפקיד של כולנו לגרום לכך שהנחל יהיה כזה שאזרחי המדינה יוכלו לבוא וליהנות ממעט הנחלים שיש לנו במדינה וממשאבי הטבע שלנו והמים.
מירי רגב: כרגע התכנית הזאת כבר שנתיים לא מתקדמת.
מירי רגב: אם זו בעיה של שוקי עמרני, נקרא לו לבירור, אם זה בעיה אצלכם, תגידו לי איפה זה נמצא, איפה זה תקוע בוועדת תכנון ובנייה, אני רוצה לשמוע תשובה, אני רוצה לקדם את זה, לא באתי לפה לבזבז את הזמן, לא שלכם ולא שלנו.
<ליאת פלד: טרם הוגשה תכנית שמגדירה את ייעוד הקרקע.
מירי רגב: יפה, לא הוגשה תכנית.
מירי רגב: מי צריך להגיש את התכנית?
<שרון נסים: אנחנו צריכים להגיש תכנית ואנחנו הכנו אותה ואנחנו מוכנים להגיש אותה.
<שרון נסים: בהתחלה הם אמרו שנגיש אותה ביחד עם חברת נמלי ישראל, אז אמרנו שאנחנו בעיקרון לא מוכנים, אבל אנחנו נעשה את זה, אבל באיזה שהוא שלב ראינו שחנ"י מעכבת אותנו, אז אמרנו למתכננת המחוז, לליאת, שאנחנו נגיש אותה בנפרד.
<שרון נסים: התכנית מוכנה, הכנו אותה עם משאבים מאוד מאוד מוגבלים שיש לרשות ובתקצוב של המשרד להגנת הסביבה, אנחנו לא מייצגים רק את רשות הנחל, אנחנו גם הזרוע של המשרד להגנת הסביבה בעניין הזה ואם יש איזה שהיא מחלוקת אז המשרד להגנת הסביבה גם יכול להגיש תכנית, וזה גם בחוק, ומשרד הפנים הוא גם חבר ברשות הנחל.
רינה פרנקל: הרבה משאבים מטפלים בזה ואף אחד לא יודע איפה ואיפה מתקדמים.
מירי רגב: אני אחזור אלייך.
מירי רגב: מהנדס העיר, אתה יכול לעשות לי רגע סדר פה?
<אריאל וטרמן: כן.
<אריאל וטרמן: התכנית של הפארק זו תכנית שהוקמה בשיתוף פעולה בין חברת נמלי ישראל ורשות הנחל, שיתוף פעולה מבורך.
<אריאל וטרמן: וזו תמונת העתיד, כמו שאמרה מתכננת המחוז- - -
<קריאה: חברת נמלי ישראל תחת איזה משרד?
מירי רגב: התחבורה.
<אריאל וטרמן: יש רק אחת, כמו שאמרנו מקודם.
<קריאה: לא אמרתי שיש שתיים, רק לא ידעתי אם זו חברה ממשלתית, עירונית- - -
<אריאל וטרמן: זה של כולנו, אין מישהו שחולק עליו, הוא מסביר הרבה דברים, הנחל לא עובר במקום מבחינה סטטוטורית.
<אריאל וטרמן: התכנית הזאת זו המטרה.
<אריאל וטרמן: היא כפופה קודם כל להסכמות בקשר לבעלות.
<אריאל וטרמן: הבעלות פה צריכה להיות מוגדרת, מי היום הבעלים, שכמו שאמרה שרון זה עוד לא הוגדר, ומי יהיה בעתיד הבעלים.
<אריאל וטרמן: אנחנו סימנו את הפארק הזה, אנחנו מאוד מעוניינים בו בתכנית המתאר, הוא נשאר בקטע הזה וזאת פחות הבעיה, הבעיה התכנונית היא קטנה, לדעתי, כי כולם מסכימים על הקווים.
<אריאל וטרמן: הנושא של ההסכמות וסגירת העסקה, נקרא לזה, בין המינהל לחברת נמלי ישראל, עם כל ההיבטים הכספיים והנדל"ניים צריכים להיסגר, אין בעיה של מכולות, יש מספיק, יש חלופות, אבל צריך לסגור את העסקאות האלה, זאת אומרת זה בא לפתחו של המינהל ושל משרד התחבורה לקיים את ההבנות האלה ולהביא אותן ל- - -
מירי רגב: זאת אומרת מי שצריך להוביל כרגע את המהלך זה מינהל מקרקעי ישראל.
<אריאל וטרמן: עם משרד התחבורה.
מירי רגב: עם משרד התחבורה.
מירי רגב: אבל הוא זה שצריך לקרוא לאנשים ולהגיד 'חברים, 1, 2, 3, 4', ואת זה כרגע מינהל מקרקעי ישראל לא עושה.
חמד עמאר: כולל הקרקעות הפרטיות?
<שרון נסים: גם המכתב שלנו להרשאת תכנון לא- - -
<אריאל וטרמן: מישהו אמר שדה התעופה, זה לא שדה התעופה.
<אריאל וטרמן: הטכני.
מירי רגב: דוד, למה אתה התכוונת כשאמרת שדה התעופה?
מירי רגב: שזה בעצם יהיה לכל העניין של המכולות?
מירי רגב: וזה כן מקובל על נמלי- - -
<אריאל וטרמן: על חנ"י?
<דב סבידור: אין בעיה.
<דב סבידור: אנחנו מתנהלים מול משרד הביטחון כבר שנתיים בעניין הזה ואולי יותר, העניין הזה של הפארק באיזה שהוא מקום נכפה עלינו, אנחנו דיברנו והיינו נכונים לפתח את הפארק, כולל לממן חלק מהעניין.
<דב סבידור: צריך להבין, כמו ששרון מייצגת אינטרס לאומי, גם אנחנו מייצגים אינטרס לאומי.
<דב סבידור: אין נמל בלי שטחי- - -
מירי רגב: אבל יש לכם, אין בעיה.
<דב סבידור: אין מספיק, צריך להבין שאין מספיק, מישהו נתלה פה על משהו בלתי מבוסס, יש תכנית שפונים אל רשות הנמלים, חברת נמלי ישראל, ל-2050, תחזית הגידול של המטענים והצורך במקרקעין ידועים.
<דב סבידור: זה ברור, כולנו רוצים שיהיה ירוק ושיהיה יפהפה, אבל- - -
מירי רגב: מצוין, אבל אני שואלת אותך, האזור שנקבע למכלים, האזור של הנמל שהצביעו עליו קודם, של הטכני- - -
<דב סבידור: האזור של בית הספר הטכני- - -
מירי רגב: הוא מספיק לכם?
מירי רגב: לא מספיק לכם?
<דב סבידור: כרגע השטח של בית הספר הטכני הוא חלק מההסדר שעליו דובר שאנחנו נמסור את אותם 500 ומשהו דונם, לא יודע אם זה 580 או שיש פה איזה 6- - -
<שרון נסים: 586.
<דב סבידור: זה צומצם במידה מסוימת.
<שרון נסים: לא, לא, זה- - -
<דב סבידור: זה 555, למיטב ידיעתי, אבל שיהיה, זה לא העניין.
מירי רגב: אז מה העניין?
מירי רגב: בוא תסביר לנו מה העניין.
<דב סבידור: בעסקה הזאת יש הרבה מאוד שותפים, משרד הביטחון, שאמור לקבל תמורה שהיא גם בגין המבנים, כדי להעתיק את הפעילות של בית הספר הטכני, גם צפונה וגם דרומה, מינהל מקרקעי ישראל שאומר 'אנחנו לא מקבלים פה כלום, אנחנו בסך הכול צינור ואנחנו לא מתכוונים להכניס את היד לכיס ולממן מה שצריך לממן', עיריית חיפה שרוצה את חלקה.
<דב סבידור: יש פה כל מיני צלעות.
<דב סבידור: אנחנו כבר אמרנו כן, כבר למעשה סוכמו העקרונות, המתווה סוכם, ואז התעוררו בעיות, כל פעם התעוררה איזה שהיא בעיה, כרגע יש בעיה, אני מניח שזאת הבעיה- - -
מירי רגב: הבעיה העיקרית היא כרגע הבעלות, נכון?
מירי רגב: הבעלות של השטח.
<דב סבידור: עיריית חיפה, צריך לסגור היום, וגם העירייה באה ואומרת 'יש פה מהלך, אנחנו דורשים חלף היטלי השבחה, זה לא אותם 12% שנגזרים מעסקה מהסוג הזה', אומר המינהל, 'לנו אין פה כסף', כך שהעסק בתהליך כל הזמן מתוך כוונה לפתור את העניין, שהשטח הזה יעבור אלינו ואז- - -
<שרון נסים: אבל אנחנו בני ערובה.
<דב סבידור: אתם לא בני ערובה, צריך לזכור דבר אחד חשוב, הקרקע היא קרקע של חברת נמלי ישראל, זה הוצג בצורה מאוד מאוד לא נכונה.
<דב סבידור: הועבר חוק בכנסת ויש מה שנקרא מקרקעין מועברים.
<דב סבידור: המקרקעין המועברים היו צריכים לעבור אלינו.
מירי רגב: הקרקע היא של משרד התחבורה?
מירי רגב: זו קרקע ממשלתית ציבורית של המדינה?
<דב סבידור: חברת נמלי ישראל היא 100% ממשלתית.
מירי רגב: יפה, אז מה הבעיה אם הקרקע שלכם, הרי זו קרקע של המדינה, אז עושים העברה של קרקע מאליכם לאיכות הסביבה, כשבסוף מי שבעל הקרקע, ובאמצעותכם, זה המדינה.
<קריאה: יש פה חילופי שטחים.
<קריאה: איך נגיע לפתרון עם הפלשתינים?
<קריאה: בתוך משרדי הממשלה לא מסוגלים.
<דב סבידור: אתם קבעתם מה הפרוצדורה, הפרוצדורה אמרה שיש מקרקעין מועברים שעוברים מרשות הנמלים למדינת ישראל וחוזרים חזרה לחברת נמלי ישראל, אלא אם כן בתוך שנה אחת מערערים על כך.
<דב סבידור: זה לא מה שהיה, לכן הקרקע הייתה אמורה לעבור אלינו.
<דב סבידור: אני מנסה לחסוך את כל הסיפור שהיה, כל סיפור הרקע, משום שנכון לעכשיו, אם כל זה נסגר, ישנה הסכמה.
<דב סבידור: בית הספר הטכני, אנחנו משלמים עליו תמורה מאוד משמעותית, זה כסף של משלם המיסים, זה 400 מיליון שקל, ובהנחה שבית הספר הטכני יעבור ואפשר יהיה גם לקדם שם תכנית, זה לא כל כך פשוט, אני לא אכנס לרזולוציה של מסלול ומה המשמעויות של המסלול שנמצא באמצע, אבל אם היה והשטח הזה יעבור אלינו, אני חושב שבאיזה שהוא מקום אנחנו עוברים על מכשלה מאוד משמעותית לקידום המהלך.
מירי רגב: רק אם יש לך מה להוסיף, לא לחזור על דברי אחרים.
<אלה אלכסנדרי: יש לי מה להוסיף במובן הזה שיש פה מצד אחד החלטת ממשלה, מאוד ברורה, ומצד שני סוג של גרירת רגליים.
<אלה אלכסנדרי: אני לא מדברת על רשות נחל קישון, אני מדברת כרגע על הציבור, וכמייצגת את הנושא הסביבתי הציבורי, הוא שבוי בעניין הזה.
<אלה אלכסנדרי: לא מתקדמת התכנית הזאת בגלל עניינים טכניים בין משרדי הממשלה.
<אלה אלכסנדרי: זה פשוט הזוי.
מירי רגב: כן, זה פשוט מדהים.
מירי רגב: מי המתכלל.
מירי רגב: על פי החלטת הממשלה מי הגורם המתכלל את כל המשרדים?
מירי רגב: שאמור לסגור את העניין של המינהל?
<דב סבידור: זה צריך להיות ממ"י.
<שרון נסים: והמינהל לא ענה לנו על בקשה שלנו להרשאה- - -
מירי רגב: בקיצור, מה, נרדמתם שנתיים או מה?
<ליאת פלד: לא נרדמנו- - -
מירי רגב: אז מה קרה שנתיים?
מירי רגב: הייתה הרבה עבודה, בניתם הרבה?
מירי רגב: מה קרה בשנתיים האלה?
<ליאת פלד: כמו שאומרים, כמו שאמרו כאן, יש מורכבות רבה- - -
מירי רגב: נו, אחרת לא היו מגיעים אליכם.
מירי רגב: אנחנו מגיעים למקומות כאלה שיש מורכבות.
מירי רגב: כשהדברים קלים לא מגיעים למצבים כאלה.
<ליאת פלד: אני חושבת שהגענו בסוף התהליך, סוף התהליך הוא כזה שבעצם הוחלט ששטחי הטכני מועברים לטובת חנ"י ומכאן אפשר לחזור לאותו תסריט מוסכם שהוכן על ידי חנ"י ורשות נחל הקישון לפארק שהוא מוסכם בגבולותיו ואותו אפשר לקדם.
מירי רגב: טוב, הבנתי את תשובתך.
מירי רגב: אני רוצה לשמוע את חברי הכנסת לפני שאנחנו מסכמים ויוצאים לסיור.
דוד אזולאי: אל"ף, רציתי לשאול שאלה אינפורמטיבית, האם במסגרת כל הקרקעות שדיברנו עליהם פה יש גם קרקעות של אנשים פרטיים.
<אריאל וטרמן: לא.
דוד אזולאי: מה שאני מציע, גברתי יושבת הראש, הרי אנחנו לא נצא מזה, פשוט פה גורמים שונים, אם זה המשרד להגנת הסביבה, עיריית חיפה, ויש פה המון אינטרסים.
דוד אזולאי: מה שאני מציע לך, שאנחנו נקבל היום החלטה לפנות למנכ"ל משרד ראש הממשלה שאומר להקים ועדה בין משרדית שהיא תחבר בין כולם והיא אמורה להביא הצעת מחליטים לממשלה, אחרת, אני אומר לך, עוד שנתיים נבקר פה ואנחנו נגיע לאותה תוצאה.
דוד אזולאי: עם כל הכבוד, יש פה רצון של כולם לעשות מעשה, בזה אין ספק, אם זה הרשויות- - -
מירי רגב: הבעיה שאנחנו מביאים החלטת ממשלה על החלטת ממשלה.
מירי רגב: זאת אומרת החלטות ממשלה לא מיושמות, יש החלטת ממשלה וזה לא ממומש.
מירי רגב: צריך ליישם אותה.
דוד אזולאי: הוויכוח הוא פה בין משרדי הממשלה- - -
מירי רגב: לא, אין ויכוח, יש כאן מינהל שצריך לעשות סדר.
מירי רגב: כל החלטה כואבת לצד אחד, המינהל צריך היה לקחת את כל הגורמים הרלוונטיים ולעשות מזה איזה שהיא תכנית אחת, חלק תתפשר עם רשות הקישון, וחלק יתפשר עם חנ"י ויגיעו להחלטה.
מירי רגב: מה, נקים עוד ועדה על עוד ועדה?
דוד אזולאי: זו לא ועדה, ועדה בין משרדית היא ועדה ביצועית.
מירי רגב: אני רשמתי לי את זה, יכול להיות שזו גם יכולה להיות אחת מההמלצות שלנו.
דוד צור: קודם כל אני רוצה לומר שאני מאוד מתרשם ממה שראינו כאן בעבודה על הנחל הזה.
דוד צור: כמי שקפץ אליו פעם או פעמיים בחייו ויצאתי ממנו בסדר, אז אני חייב להגיד שזה מרשים.
דוד צור: יש כאן סוגיה שאמר פה בצדק סמנכ"ל חנ"י, יש פה המון סוגיות מסובכות.
דוד צור: אני מכיר קצת את הסיפור, עבודה גדולה מאוד דווקא בהיבטים של הביטחון.
דוד צור: יש אמנם פרצה ביטחונית, שגם לזה יצטרכו לתת בעתיד את הדעה כי בסוף זה, בלי להכניס לאף אחד רעיונות, עורף פרוץ אל תוך מקומות מאוד רגישים בתוך הנמל.
דוד צור: טוב שהגיעו להבנות, כי החלופה הזאת של השדה של הטכני היא מצוינת, לדעתי, והיא צריכה להספיק.
דוד צור: בניגוד לדוד אני לא חושב שצריך להקים פה ועדה בין משרדית, אני חושב שצריך לעשות דחוף פגישה עם ממ"י ומשרד הפנים ולשאול איפה זה עומד ולראות שזה באמת קורה.
דוד צור: אני מציע לך לזמן אותם לדיון כזה זריז שבו נראה, יכול להיות שזה בצנרת ואנחנו רק צריכים דחיפה קלה, ויכול להיות שלא.
דוד צור: אני חושב שעיריית חיפה צריכה לקחת את המושכות במובן הזה, היטלים וכן הלאה זה רק יעמיס, לדעתי, אני לא מייצג את חנ"י, אבל חנ"י עשו פה ויתורים גדולים מאוד בתפיסה של נמלים- - -