GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אריה מור: כל החמישייה פה נמצאים בדיונים עם המשטרה, אפילו דיונים באותו יום לפעמים.
<אריה מור: בסוף נמצא את הפתרונות.
<אריה מור: העסק מורכב, בעיקר במוסדות חינוך, כי זו אוכלוסייה שעובדת עד 14:00, ואז היא הולכת לעבוד במקום אחר עם אותו נשק.
<אריה מור: השאלה, איפה הם מפקידים, היא שאלה בעייתית.
<אריה מור: האם ההתנגדות שלנו לגבי כספת ב-5,000 בתי ספר היא חוסר-שיתוף פעולה – זה לא המצב.
<אריה מור: צריכים לשבת עוד.
<אריה מור: עלו רעיונות בישיבות.
<אריה מור: נמצא פתרונות.
מירי רגב: אתה צודק, אבל כשהיה פה בזמנו נסים מור, הוא אמר שיכול להיות שהתפיסה תשתנה לגבי מוסדות החינוך.
מירי רגב: הוא הביא פה תפיסה שנראתה לי נכונה לגבי מוסדות החינוך: במוסדות החינוך לא יהיה נשק חם אלא יהיה נשק על הרג, אחר.
מירי רגב: כל מאבטח יהיה עם נשק על הרג.
מירי רגב: אגב, הדיון הבא הוא על יכולת לייצר אקדח ממדפסת תלת-ממדית.
מירי רגב: הכניסו לכנסת לדיון אצלי אקדח.
מירי רגב: אמרו לי: חברי את החלקים שלו, ויוצא לך אקדח, שנכנסים אתו כמעט לכל ארגון, והוא יכול להרוג.
מירי רגב: אם הדבר הזה קורה, אין שום טעם לא במאבטחים ולא בכספות.
מירי רגב: אבל אמר נסים מור: ייתכן שנשנה את כל התפיסה במוסדות החינוך.
מירי רגב: בגלל שיש הפקחים העירוניים והשיטור העירוני, ובגלל שאנחנו לא רוצים ללכת על זה שיהיה נשק חם וכספות בתוך בתי הספר, ייתכן שהמאבטחים יהיו עם נשק על הרג, ואותו פקח עם שיטור מקומי יידע לתת מענה כשהוא מסתובב בישוב מהבוקר עד 14:00.
מירי רגב: זה נראה לי רעיון מצוין.
מירי רגב: צריך לבדוק אותו.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: את צודקת.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: אלה בדיוק הדברים שאנחנו בוחנים כרגע בעבודת מטה עם משרד החינוך.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: בסוף נמצא את הנוסחה הנכונה.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: הנוסחה הנכונה לא יכול להמתין לירושלים או לתל-אביב.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: כל אחד – נצטרך לבחון את זה בהתאם לרמת האיום.
<אריה מור: משרד החינוך נמצא בעבודה עם המשטרה ומשרד לבט"פ.
<אריה מור: התהליך של קביעת תפיסת האבטחה במוסדות חינוך נמצא בתהליך עבודה במשטרה באופן עצמאי.
<אריה מור: נאמר לנו שכשיסיימו, ישתפו את השלטון המקומי ואותנו בתוצרים כדי לייצר את התפיסה המשותפת.
<אריה מור: אנחנו נהיה חלק מהמהלך הזה כשנוזמן, ובהחלט יש לנו מה לומר גם בתחום הזה.
<אריה מור: נשמח לשתף פעולה.
<אריה מור: ניתנה כרגע במסמך ההנחיות המאוד מסודר שיצא מהמשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל – בעיקר ממשטרת ישראל, עם כל החלופות והחלופות הקיימות – אנחנו בתחומים של המפעלים שלנו מתארגנים בהתאם לחלופות וכו'.
<אריה מור: באותו מסמך יש החרגה של מוסדות חינוך כדי לפתוח – ואני מודה על כך - את שנת הלימודים כסדרה.
<אריה מור: נמשיך את העבודה יחד עם המשרד לבט"פ והמשטרה כדי למצוא את הפתרון שיהיה הכי טוב.
מירי רגב: הכול בסדר, אבל יש להבין שמי שמתווה את המדיניות ואחראי עליה זה המשרד לביטחון פנים.
<אריה מור: לא אמרנו אחרת.
ישראל אייכלר: שתי נקודות: אחת, יש מושג אצל שופטים: מזג שיפוטי.
ישראל אייכלר: יש אדם שלא ימנו אותו לשופט כי ועדת המינויים רואה שאין לו מזג שיפוטי.
ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית בעניין כלי הנשק היא שנותנים את זה לבני אדם שלא בודקים מה המזג האנושי שלהם.
מירי רגב: השר אמר את זה.
ישראל אייכלר: חייבים להביא אישור לא רק מפסיכיאטר ולא רק מרופא או מאדם שלא מכיר אותו אלא מהחברה הסובבת אותו, מי האיש שהולכים לתת לו נשק.
ישראל אייכלר: אם הוא רגזן - אנחנו ארץ חמה מאוד – אי-אפשר לתת לו נשק.
ישראל אייכלר: צריך להיות אדם עם מזג שאפשר לתת לו נשק.
ישראל אייכלר: שנית, מה שאמר אברהם אבינו – כשהגיע לפלשתים אמר: רק אם אין יראת אלוקים במקום הזה והרגוני על דבר אשתי.
ישראל אייכלר: הדבר הראשון הוא שיש לאדם יראת אלוקים.
ישראל אייכלר: אפילו באירופה ידעו שעגלון שאין לו אמונה ואין לו יראת אלוקים, לא נשאו אתו כי הוא פרא אדם.
ישראל אייכלר: אדם שיש לו יראת אלוקים, לא מסוגל להרוג.
ישראל אייכלר: במקום כספות שיחנכו את הילדים במערכת החינוך ליראת אלוקים, ואז יוכלו, בעזרת השם, לתת נשק לכל אחד, ולא נצטרך את זה.
מירי רגב: אני רוצה לסכם את הדיון גם לטובת הסופרים, בתי המלון ושאר הגורמים.
מירי רגב: קודם כל, אני לא מתווכחת עם המשטרה על תרחיש איום הייחוס – לא אתכם ולא עם החלטת השר.
מירי רגב: גם אנחנו לא מתווכחים עם הצבא והרמטכ"ל על תרחישים.
מירי רגב: אנחנו כן אומרים – גם בעקבות השר, ואני שמחה שהשר אמר את זה - שיש לצמצם את כמות הנשק שנמצאת בקרב אזרחי המדינה.
מירי רגב: 290 אלף כלי נשק שנמצאים בקרב אזרחים זו בעיה, וראינו אותה באחרונה, וטוב שהשר נזעק לעניין, ואמר: אני הולך לטפל בזה בצורת רפורמה.
מירי רגב: מרגע שהחלטתם על רפורמה לצמצום כלי נשק, נכון שהרפורמה נבחנת כל שנה, אבל לתחילת הרפורמה ומה ההחלטה – היא חייבת להיעשות כמה שיותר מהר.
מירי רגב: מרגע שהחלטתם אם מצמצמים, איפה, היכן אפילו מוסיפים, צריכות לצאת הנחיות מאוד ברורות, שאדם לא יוצא עם נשק לביתו.
מירי רגב: גם בתזכיר החוק אמרנו שאם משנים את תזכיר החוק, זה לא באזור הגיאוגרפי שלו, כי אם הוא שומר בקניון והוא גר בקריית גת, הוא לוקח את זה אתו הביתה לקריית גת, ולכן טוב עשיתם וגם השר אמר – למקום העיסוק.
מירי רגב: שם הוא עובד, שם יפקיד את הנשק.
מירי רגב: יש לראות איך מפקחים על העניין הזה.
מירי רגב: נכון אמרה גלית מ"אקדח על השולחן" – צריך לראות איך מפקחים על זה.
מירי רגב: לא שמעתי פה ענייני פיקוח.
מירי רגב: אני מאמינה שזה יהיה חלק מעבודת המטה.
מירי רגב: השר צריך להכניס פיקוח ואכיפה על אותם מקומות ששם הנושא הזה לא בא לידי ביטוי.
מירי רגב: כרגע, כפי שאני מבינה, בכל המקומות שכרגע קיימת תפיסת אבטחה של נשק חם, כולל בסופרים ובבתי המלון, כך זה נשאר.
מירי רגב: ההחלטה היחידה היא שבאותם מקומות ההפקדה של הנשק תהיה במקום העבודה.
מירי רגב: שנית, עד 27.8 אתם אמורים לסיים את זה.
מירי רגב: זו הנחיית השר.
מירי רגב: כלומר אם אני עושה דיון מייד אחרי החגים, אתם באים עם תוצרים מסודרים - איך זה בא לידי ביטוי, איפה האכיפה, איפה ועדת החריגים החריגה ולמה ולאן?
מירי רגב: כי ההחרגה לא חייבת להיות בבית; יכולה להיות בתחנת משטרה קרובה.
מירי רגב: כל זה צריך להיות בדיון אחרי החגים לגבי התבחינים, אני מבינה שכרגע נמצא בעבודת מטה, וכל ששה חודשים, מי שלא מחדש את הרשיון, ייפתח לו תיק פלילי.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: ויהיה דרוש בחקירה.
מירי רגב: אני מבקשת מהיועצת המשפטית לוועדה שתבדוק, האם שתי הסוגיות הללו צריכות לעבור בחקיקה, או מספיק בתקנה של השר.
מירי רגב: בכל מקרה, אני רוצה שזה יבוא לידיעת הוועדה בצורה כזו או אחרת.
מירי רגב: זה נכון וחשוב, גם תבחין הפסיכולוג וגם תבחין תיק פלילי.
מירי רגב: תיק פלילי זה חלק מאכיפה, כי מי שלא יבוא אחרי שפג תוקפו, זה גם חלק מהאכיפה.
מירי רגב: היא לא מספיקה, אבל זה חלק מהאכיפה.
מירי רגב: בעניין ועדת חריגים, אמרתי לך שהייתי רוצה לדעת אחרי החגים כמה חריגים החלטתם להחריג, מדוע החלטתם דווקא אותם, ואיזה פתרון נתת להם?
מירי רגב: לגבי מוסדות החינוך, ראשית, אני שמחה שהשר שלך הסכים שהשר האחראי על זה הוא השר לביטחון פנים.
מירי רגב: לגבי מוסדות החינוך - גם אחרי החגים.
מירי רגב: הייתי רוצה שאז תציגו לי תפיסה של מוסדות החינוך.
מירי רגב: התפיסה שהציג אותה בזמנו נסים מור היא נכונה, ומקובלת גם על השר.
מירי רגב: אפשר לקדם אותה.
מירי רגב: לוקח הרבה זמן לקדם את התפיסות.
מירי רגב: לכן השר פה, כנראה, והמפכ"ל לא מגיע.
מירי רגב: אני מבקשת שתזרזו את עבודת המטה על מוסדות החינוך.
מירי רגב: זה היה צריך להיות גם על הקייטנות וזה לא היה.
מירי רגב: אני מבינה שצריכה להיות פה תפיסה מסודרת וברורה.
מירי רגב: גם טיולים.
מירי רגב: לכולנו יש ילדים, תודה לאל, שיהיו בריאים, וכולנו רוצים שישמרו עליהם.
מירי רגב: נא לזרז את זה.
מירי רגב: גם אחרי החגים בדיון בוועדה יהיה נושא מוסדות החינוך – איך התקדמתם עם זה.
מירי רגב: נסו לבוא עם עבודה קצת יותר מ"עבודת מטה".
מירי רגב: זה כבר כמעט חמישה חודשים בעבודת מטה, מאז השר הצהיר בראשונה שהוא הולך לצמצם את כלי הנשק, את ההפקדה במקום העיסוק.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: תגידי באותה נשימה ש-80 אחוז כבר פתרנו.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: נשארו עוד כמה בעיות.
מירי רגב: 20 אחוז צריכים לפתור.
מירי רגב: פיקוח ואכיפה - אני מבקשת שתוסיף את זה לרפורמה.
מירי רגב: תציגו גם את העניין של כוח וגם נושא הנתונים.
מירי רגב: חשוב שיהיו לנו נתונים בעניין כמה נרצחים מכלי נשק של ארגונים, וכמה מכלי נשק פרטיים.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: אין בעיה לקבל נתונים.
<השר לביטחון הפנים יצחק אהרונוביץ: המשטרה תעביר את הנתונים.
<דוד דהאן: לגבי- - - זה מתחלק חצי-חצי, אבל לגבי כל הרציחות שהיו עד עכשיו - זה בא מהארגונים.
מירי רגב: אני מבקשת שהמשטרה תבוא עם דיונים מדויקים בדיון הבא, שיהיה אחרי החגים.
מירי רגב: אני מודה לכבוד השר, מודה לכם על עבודת המטה, אבל תזדרזו.
מירי רגב: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, בסקירה של רב ניצב דנינו, מפכ"ל המשטרה.
מירי רגב: אני שמחה לארח אותך בוועדת הפנים, סקירה ראשונה שלך בוועדה.
מירי רגב: אני רוצה להודות מראש על שיתוף הפעולה של משטרת ישראל, קצינים שמגיעים כאן לוועדות באופן קבוע, לענות על שאלות לא פשוטות שאני יודעת שהמשטרה עובדת בכוח אדם מצומצם, במשכורות שהן לא ראויות לשוטרים, שצריך להעלות את המשכורות.
מירי רגב: השוטרים עושים את כל מה שניתן כדי להגן על אזרחי המדינה בתחום של שלום הציבור.
מירי רגב: אני יודעת שאתם פועלים ועושים רבות למען האזרח גם ביום וגם בלילה, בעיקר ובדגש, אתה מוביל הפנים של המשטרה אל הקהילה, אנחנו רואים את זה, אנחנו שומעים את זה בכל מקום שאנחנו נמצאים.
מירי רגב: לצערי, עוד לא הספקנו כוועדה לעשות סיור מאורגן במשטרה, אנחנו נעשה את זה, אני מאמינה במושב הבא כדי לעמוד גם מקרוב על הסוגיות שאת מקדם, שאתה ראית אותם כנושאים עיקריים שהמשטרה מתמודדת איתם בתקופת כהונתך.
מירי רגב: אני יודעת גם שקידמת רבות גם בסוגיית עיר ללא אלימות, וסוגיות רבות.
מירי רגב: עם זאת, לצערי, יש נושאים רבים שהמשטרה לתת להם ההסברים כגוף מפקח על משטרת ישראל.
מירי רגב: ישנן סוגיות רבות שגם נרצה לשאול אותך שאלות, משום שהדיון קצת התאחר.
מירי רגב: אנחנו נצטרך כנראה לקבוע המשך לדיון הזה כבר בשבוע הבא, כי כבר הודיע לי דב חנין, וביקש שנפתח את הדיון ישר עם שאלות ותשובות.
מירי רגב: אמרתי לו שלא נפתח את הדיון בשאלות ותשובות, נפתח את הדיון בסקירה שלך, לפחות במפגש ראשון של המפכ"ל.
מירי רגב: לאחר מכן נעבור לשאלות, יש הרבה מאוד שאלות שאנחנו רוצים לשאול כל אחד מאלה שנמצאים פה היום.
מירי רגב: נפתח עם סקירה, נעבור אחר כך לשאלות.
מירי רגב: אני כבר מבטיחה לחברי הוועדה שאם אנחנו לא נספיק לשאול את כל השאלות שלנו, והמליאה מתחילה היום באחת עשרה, אנחנו נעשה דיון המשך בשבוע הבא, כדי שאנשים יקבלו באמת את התשובות כחברי ועדה.
מירי רגב: אדוני המפכ"ל, בבקשה.
יוחנן דנינו: אני מודה לוועדה, וליושב ראש הוועדה, חברת הכנסת, יושבת הראש מירי רגב, שהזמינה אותי לבוא לתת את הסקירה, עוסקת באופן אינטנסיבי עם מעורבות מאוד פעילה בכל מה שקשור לנושאים שהם בתחום האחריות של המשטרה, אני מברך על הדיון.
יוחנן דנינו: מה שאני אנסה בקצרה, לתאר בפניכם כמה נתונים.
יוחנן דנינו: מטבע הדברים לא אוכל להרחיב בכל הנושאים שהם כולם מעניינים, אני יודע לפי כמות השאילתות שאנחנו מקבלים שהם מעניינים.
יוחנן דנינו: אבל כמה נתונים כלליים, כמה נושאים שקשורים לאתגרים המרכזיים שעומדים בפנינו.
יוחנן דנינו: תכנית המפנה שהיא בעצם תכנית העבודה שלנו לקדנציה שלי, התכנית שאותה הצבנו, והיא בעצם נותנת מענה, אמורה לתת מענה לנושאים שהם בתחום אחריותנו.
יוחנן דנינו: וכמה נושאים שעל סדר היום שמהם אי אפשר שלא להתייחס, אני מניח, גם אם אני ארצה או לא ארצה הם יעלו כאן, אז אני אשתדל להתייחס אליהם.
יוחנן דנינו: המבנה של משטרת ישראל מוכר, בעיקר למי שמלווה אותה שנים.
יוחנן דנינו: אבל יש שינויים שרק אליהם אני ארצה להתייחס.
יוחנן דנינו: אם תסתכלו טוב, תראו שהמחוז הצפוני שבדרך כלל היה מחוז אחד גדול, פוצל, והיום מדובר בשני מחוזות שאתם יכולים לראות ממש לאור חלוקה אורכית של המחוז הצפוני, כאשר המטרה כאן הייתה מאוד פשוטה - לשפר את שירותי המשטרה לתושבי הצפון.
יוחנן דנינו: את הפיצול הזה עשינו מייד עם כניסתי לתפקיד, כאשר הרעיון כאן היה שיהיו יותר מפקדים על תא שטח, יותר קשב פיקודי, כמובן שהוספנו גם שוטרים, אז דיברתי על תושבי הצפון בכלל, אבל החברה הערבית ישראלית שנמצאת שם בפרט, ששם היו לנו הרבה פחות שירותי משטרה מהדרוש.
יוחנן דנינו: בנוסף, עשינו איחוד של אגף המבצעים ואגף קהילה של המתנדבים, כשהמטרה כאן הייתה לתת שירותי משטרה ולשפר את השרות בתא שטח נתון, וזה קורה כתוצאה מזה שאנחנו מכניסים את כולם תחת קורת גג אחת, מחלקים נכון יותר את העבודה.
יוחנן דנינו: אם אנחנו אומרים מלה על המתנדבים, צריך להבין שיש לנו 37 אלף מתנדבים, אנחנו הגוף עם הכי הרבה - את המפעל ההתנדבותי הגדול ביותר בארץ ובמשטרה לא כולם תמיד זוכרים, אבל צריך להזכיר את זה, אבל אני חושב שזה המקום גם להגיד להם יישר כוח, כי אני חושב שבלעדיהם היה קשה מאוד לעמוד במשימות שלנו.
יוחנן דנינו: אם אני עובר למספר השוטרים, כאן, אתם יכולים לראות לאורך עשור כמעט, שאין שינויים גדולים.
יוחנן דנינו: אתם יכולים שאנחנו די נמצאים פחות או יותר באותו מקום, אנחנו יורדים עולים, יורדים עולים, אבל מספר השוטרים בפועל לא ממש גדל בעשור האחרון.
יוחנן דנינו: אגב, אם הייתי הולך אתכם לעוד עשור לאחור, לא הייתם רואים שינויים גדולים.
יוחנן דנינו: היום רואים שאנחנו ב-20 שנה אחרונות, פחות או יותר אותו מספר מקבלי משכורות במשטרת ישראל, אני אדבר על שוטרי הקבע.
יוחנן דנינו: הדבר הזה הוא כבר מדבר בעד עצמו כנתון.
יוחנן דנינו: אני חושב שצריך להגיד כאן, שבסך הכול הממשלה הקודמת והממשלה והנוכחית, בראשותו של ראש הממשלה בנימין נתניהו, השר הנוכחי שהוא גם היה השר בממשלה הקודמת אהרונוביץ.
יוחנן דנינו: באופן יחסי לממשלות קודמות, הגדילו את מספר השוטרים, וסייעו לנו גם בהגדלת ובהעלאת שכר השוטרים, אבל בשני הדברים, ואני חושב שנכון וראוי לברך על כך, אבל בשני המקומות עדיין הדרך עוד ארוכה.
יוחנן דנינו: צריך להבין מה קרה פה בשני עשורים, כדי להבין שעם אותו מספר שוטרים אתה צריך לתת את אותם שירותים.
יוחנן דנינו: כשאני אומר מה קרו פה בשני עשורים - מספר יישובים חדשים, כבישים, כלי רכב, כל מה שאתם יכולים להעלות על הדעת.
יוחנן דנינו: המקומות שבהם הכי חסרים לנו שוטרים, זה בדרך כלל יהיה בפריפריה, זה יהיה בחברה ערבית ישראלית, זה יהיה באזור קו התפר, במגזר החקלאי, כמו שאנחנו בדרך כלל מתארים אותו, ושם הבעיה המרכזית כתוצאה מהעבודה שאין לנו מספיק שוטרים, אני חושב שאנחנו סובלים מעצם בעיה של אכיפת חוק, של שלטון חוק, של נורמת הציות לחוק, יש על זה הרבה מאוד משמעויות על מה זה עושה, גם לפשיעה, גם למקומות אחרים.
יוחנן דנינו: אגב, אני חושב שבכל המקומות האלה, אם אנחנו נחזק את המשטרה, ברמה הכלכלית, ואני אומר את זה בכל מקום, אני עכשיו בא מוועדת כספים, אני אומר את זה בכל מקום אני חושב שברמה הכלכלית ההשקעה תחזור בתוך זמן קצר מאוד.
יוחנן דנינו: אבל זה לא העניין, זה העניין הערכי.
יוחנן דנינו: אני חושב שברמה הערכית, אנחנו נגיע למצב שבו נאכוף את החוק ויהיה שלטון חוק וסדר בכל רחבי מדינת ישראל בלי יוצא מן הכלל – פה הדבר הזה הוא חשוב מאוד.
יוחנן דנינו: אם אנחנו עושים זומים לגבי הרכב השוטרים, או במשטרת ישראל, אז מתוך המספר הזה שאתם רואים 23% הן נשים, ואנחנו רוצים, ואני הצבתי את זה כאחד מהיעדים, לדאוג לכך, שהשרות במשטרת ישראל יהיה הרבה יותר שוויוני.
יוחנן דנינו: ממש בימים האלה מונתה יועצת למפכ"ל לענייני שוויון מגדרי, תחתה תהיה יחידה קטנה שמטרתה תהיה לראות איך אנחנו מקדמים את השוטרות במשטרת ישראל.
מירי רגב: למה זה לא במסגרת ראש אכ"א שלך?
מירי רגב: בצבא, דרך אגב, זה הולך להתבטל – למה שזה לא יהיה במסגרת אכ"א שהוא זה שיטפל.
יוחנן דנינו: אנחנו למדנו – אגב, מה שקרה עם זה בצבא, בצבא זה בעיקר היה בסוגיית ההטרדות.
יוחנן דנינו: אנחנו רצינו דווקא לקחת את זה מעבר לזה למקום הרבה יותר גבוה, במובן הזה, שמצד אחד, סוגיית הטרדות באמת תטופל ביחידה הזאת, אבל השוויון המגדרי יהיה נושא בפני עצמו, היא תהיה חברת ספק, ומטרתה תהיה שבעתיד יהיו יותר חברות ספק.
יוחנן דנינו: אם אמרתי ש-23% ממשטרת ישראל זה שוטרות, צריך לבוא לידי ביטוי גם בסגל הפיקוד, זה צריך לבוא לידי ביטוי בכל רמות הפיקוד, וזאת אחת המטרות של היחידה הזאת.
יוחנן דנינו: את זה אתם רואים בכל תחנת משטרה, זה בעצם המפנה.
יוחנן דנינו: המפנה הוא נורא פשוט, הוא לא איזה המצאה גאונית, הוא אומר דברים פשוטים.
יוחנן דנינו: האזרח, שומר החוק במדינת ישראל, הוא בראש מעיינינו, הוא נמצא בראש המשולש, אליו אנחנו מכוונים.
יוחנן דנינו: המפנה אומר אנחנו רוצים לדעת מה האזרח מצפה לקבל ממשטרת ישראל, מה הוא מצפה לקבל כשרות בתוך תחומי האחריות של משטרת ישראל.
יוחנן דנינו: אגב, מתברר שהוא מצפה הרבה למעבר לתחומי האחריות של משטרת ישראל, וזה בסדר.
יוחנן דנינו: כל עוד אנחנו נותני שרות, והאזרח הוא הלקוח, ותפקידנו לראות שבאמת אנחנו מתאימים את עצמנו למקבל השרות.
יוחנן דנינו: בעניין הזה עשינו מאוד פעולות שמטרתם לשפר את השרות לאזרח שמרחוק במדינת ישראל.
יוחנן דנינו: מטרת העל של שלושת הכיוונים האלה, של האזרח, כמו שאמרתי, של ההרתעה מטרתנו נרצה או לא נרצה, זה קודם כל לטפל ולבער את הפשיעה במדינת ישראל, ואנחנו נעשה את דרך יצירת הרתעה, כך שנגרום לעבריין הפוטנציאלי לחשוב פעמיים לפני שהוא הולך לבצע את העבירה, והדרך הכי משפיע על ההרתעה זה הסיכוי להיתפס.
יוחנן דנינו: הסיכוי שלך להיתפס במקום שבו הסיכוי להיתפס נמוך, אנחנו נראה רמות פשיעה גבוהות.
יוחנן דנינו: במקום שהסיכוי להיתפס הוא גבוה, אנחנו נראה פחות פשיעה.
יוחנן דנינו: מה זה הסיכוי להיתפס כאשר אנחנו מדברים על הרתעה.
יוחנן דנינו: הסיכוי להיתפס זה לא לתפוס אותך, לחקור אותך, לשחרר אותך, ובזה נגמר העניין, כי זה מאבד את ההרתעה.
יוחנן דנינו: אם אתה רוצה להרתיע, אתה צריך לוודא שאתה ממצה איתו את הדין, אתה צריך לוודא שאנחנו אוספים ראיות.
יוחנן דנינו: אתה מגיש כתב אישום, במקומות שהעבירה היא חמורה ומסוכנת, ושעצם היותו מחוץ לבית הסוהר, הוא מסכן את שלום הציבור וביטחונו, תפקידך לעצור אותו עד תום ההליכים.
יוחנן דנינו: להגיש בקשה, ובית המשפט בוחן, ואם הוא מחליט שרמת המסוכנות גבוהה, הוא עוצר אותו עד תום ההליכים.
יוחנן דנינו: זה היעד שקבענו לעצמנו, יעד שהוא חומש.
יוחנן דנינו: לא סתם קבענו 20%.
יוחנן דנינו: מה בעצם אנחנו רוצים?
יוחנן דנינו: אנחנו רוצים שמכל 100 עבירות, אנחנו נגיש 20 כתבי אישום.
יוחנן דנינו: למה 20?
יוחנן דנינו: זה הממוצע במדינות ה-OECD.
יוחנן דנינו: מה קורה במדינת ישראל בעשור האחרון, בערך היינו סביב ה-10 עד 11 כתבי אישום לכל 100 תיקים.
יוחנן דנינו: ברור שיש לנו דרך ארוכה לעשות.
יוחנן דנינו: הצבנו את היעד הזה כיעד חומש ל-5 שנים.
יוחנן דנינו: המטרה שלנו היא לראות שאנחנו מגישים כתבי אישום בעבירות שבהם צריך להגיש כתבי אישום, ולא להגיש רק כדי להגיש.
יוחנן דנינו: וכאן אנחנו יכולנו לראות, אתם תראו את הנתונים, אני חושב שהצלחנו באמת להתקדם.
יוחנן דנינו: אגב, בעניין כתבי אישום, לא לכל עבירה נכון וראוי להגיש כתב אישום.
יוחנן דנינו: אני אתן לכם דוגמה, לאחרונה אנחנו ראינו רצף של טרגדיות, פשוט טרגדיות של הורים ששכחו את ילדיהם ברכב, והתוצאה היא נוראית.
יוחנן דנינו: לכאורה, יש כאן עבירה פלילית, לכאורה עבירה פלילית, אבל באמת הצד הפלילי, או ההליך הפלילי הוא ההליך שאיתו צריך לטפל באירועים כאלה?
יוחנן דנינו: אנחנו לא הכתובת, המשטרה היא לא האישו, פה צריך לחשוב על איך מטפלים בעניין הזה, כי זה טרגדיה אישית מאוד קשה שכולנו – כשאתה מקבל אירוע כזה, אתה מייד מתכווץ כי זה כל כך כואב.
יוחנן דנינו: ומה, החקירה המשטרתית, הגשת כתב האישום, זה מה שיפתור את העניין?
יוחנן דנינו: לכן אני אומר נשים את ההליך הפלילי במקומות שבהם באמת צריך להגיש כתבי אישום.
יוחנן דנינו: תסתכלו מה קרה כאן עם הגדלת סיכויי העבריין להיתפס.
ישראל אייכלר: סליחה, רק הערת ביניים, אם תעשו ענישה במקרה שלא קרה אסון, זה ימנע וירתיע.
ישראל אייכלר: כשכבר קרה האסון, כבר אין לך עונש יותר נורא, אבל במקרה שלא קרה אסון, - - - קטן של כמה מאות שקלים אתה תראה שהאנשים ירתעו.
יוחנן דנינו: סוגיית ההרתעה לא רלבנטית בכלל לסוג האירועים האלה.
יוחנן דנינו: זו דעתי, יכול להיות שאחרים יחשבו אחרת, ממש לא רלבנטית.
יוחנן דנינו: אני לא חושב שיש מישהו שבגלל המשטרה ישמור יותר טוב על הבן שלו, אני לא חושב.
יוחנן דנינו: אני חושב שזה בכלל לא האישו.
יוחנן דנינו: אני אומר זה עניין שבאמת צריך לחשוב עליו קצת אחרת.
יוחנן דנינו: בעניין אכיפה והרתעה, תסתכלו כאן על עלייה במעצרים עד תום ההליכים, סיימנו את השנה שעברה עם 13.2%, וזה מתקרב לכיוון ה-20% בשנה אחת.
יוחנן דנינו: ישבנו עם הנהלת בתי המשפט, אנחנו צריכים יותר שופטים.
יוחנן דנינו: ישבנו עם הנהלת בתי הספר, אנחנו צריכים יותר מקומות כליאה, אין ספק שהמשטרה לא לבד במשחק הזה, אנחנו נמשיך ונתקדם בעניין.
יוחנן דנינו: תראו מה זה עשה?
יוחנן דנינו: הגדלת סיכויי עבריין להיתפס לפשיעה.
יוחנן דנינו: יש לנו ירידה בפשיעה, ירידה ריאלית על רקע העלייה ברמת הדיווח למשטרה.
יוחנן דנינו: אגב, דיברנו על זה שאנחנו רוצים להעלות את אמון הציבור במשטרה.
יוחנן דנינו: יש לנו עלייה ברמת הדיווח למשטרה.
יוחנן דנינו: אחד מהטענות כלפינו, תמיד היו שאתם מראים ירידה בפשיעה, זה בגלל שאזרחים לא באים להתלונן.
יוחנן דנינו: אנחנו ביקשנו לבדוק את זה לעומק.
יוחנן דנינו: עשינו את הסקר שכולם עושים בכל המשטרות בעולם סקר קורבנות העבירה.
יוחנן דנינו: מתקשרים לאזרחים הביתה, שואלים האם היית קורבן לעבירה, ואם היית קורבן, האם פנית למשטרה.
יוחנן דנינו: , ובעניין הזה אנחנו במגמה מאוד חיובית.
יוחנן דנינו: עשינו את זה בינואר השנה, יש לנו עלייה של 15% במדווחים למשטרה.
יוחנן דנינו: יש לנו ירידה ריאלית בפשיעה.
יוחנן דנינו: אלה שדיווחו שהם נפגעי עבירה, אתה רואה שיש פחות מדווחים מתוך סך הכול של 5,000 אזרחים שאליהם פנינו, מי שעשה את הסקר הזה זה חברת דיאלוג.
יוחנן דנינו: יש ירידה בעבירות הרכוש, הייתה לנו ירידה גדולה בארועי הירי, אני דיברתי על זה קודם.
יוחנן דנינו: הייתה לנו ירידה באירועי הרצח של 16%, 30 מקרים.
יוחנן דנינו: המלחמה בשחיתות שגם היא נמצאת שם בהרתעה.
יוחנן דנינו: אני חושב שהמלחמה בשחיתות הציבורית היא בסדר עדיפות גבוה, והיא תמיד תהיה בסדר עדיפות גבוה, אני מאמין שזהו תנאי בסיסי לשמירת הצביון הדמוקרטי של מדינת ישראל.
מירי רגב: - - - ארבעה חודשים לפני הבחירות?
יוחנן דנינו: אני לא חושב, אני חושב שאנחנו מתעסקים עם זה במשך כל השנה בלבל מאוד גבוה.
יוחנן דנינו: הטענה היא שלכאורה המספרים הם מספרים שירדו בגלל העדר אכיפה, אז אני אומר שממש לא.
יוחנן דנינו: אני אומר שבגלל הדרך שבה משטרת ישראל נקטה יחד עם גופי האכיפה, המדיניות, שהיה לי הכבוד ממוביליה בשנים האחרונות, הביאה לזה שרמת ההרתעה עלתה, ויש היום פחות שחיתות בעיניי, זה נכון שיש לנו עוד דרך ארוכה לעשות, אבל צריך להבין שזה הרבה עבודה, עבודה קשה שאני חושב שתמיד יהיה נכון לשים אותה במקום מאוד מרכזי.
יוחנן דנינו: בעניין של האזרח והשרות שדיברתי עליו קודם, זה מרחיב את הלב לשמוע מאזרחים שמציינים את רמת השרות שהם מקבלים מהמשטרה.
יוחנן דנינו: אני יכול להביא לכם כאן
יוחנן דנינו: דוגמאות שאני מקבל מדי יום של אזרחים שנתקעו בלילה במקום חשוך, מבוגרים שהיו בדרך, זה ממש קיבלתי לפני שבוע, מבוגרים שהיו בדרך לארוחת יום שישי, ונתקעו, והשוטרים באו וסייעו, ואיפשרו להם להגיע לאן שהם הגיעו.
יוחנן דנינו: הורים שאיבדו את ילדיהם באירועים ציבוריים גדולים, והמשטרה נרתמה וסייעה.
יוחנן דנינו: דברים, שאתם תגידו לי זה אלמנטרי, המשטרה צריכה לעשות את זה.
יוחנן דנינו: נכון, אלמנטרי, משטרה צריכה לעשות את זה, אבל צריכה לעשות את זה יותר, צריכה לעשות את זה בכל מקום שבהם זה דרוש.
יוחנן דנינו: אני חושב שזו הדרך שבה רמת האמון של האזרח תעלה כשהוא רואה שכאשר הוא יכול לפנות למשטרה, הוא פונה למשטרה בעת צרה.
יוחנן דנינו: המשטרה זה לא משהו שצריך להיות גוף פופולרי, אנחנו לא צריכים שהאזרח יאהב את המשטרה.
יוחנן דנינו: אנחנו צריכים שהאזרח יסמוך על המשטרה, אנחנו צריכים שהאזרח יגיד אני סומך על המשטרה שהיא הגונה, שהיא הוגנת, שהיא מקצועית, שהיא שוויונית, ושהיא תתן סיוע בעת צרה.
יוחנן דנינו: אני חושב שלשם אנחנו שואפים להגיע.
יוחנן דנינו: אני חושב שאנחנו נמצאים במקום טוב בכל מה שקשור ברמת האמון.
יוחנן דנינו: בעניין הזה של שיטור מבוסס קהילה, שזה אחד מהנושאים המרכזיים שהצבנו, שמנו כמה פרוייקטים.
יוחנן דנינו: אחד מהפרוייקטים שאני חושב שהוא נמצא בליבו של העניין זה הנוער במדינת ישראל.
יוחנן דנינו: אם אנחנו לוקחים את תרבות הבילוי היום, והרבה נאמר עליה, אז נאמר עליה בהקשר של זמן מסך על חשבון זמן ספרים, אז זה עניין שלדעתי כולנו צריכים להיות מוטרדים ממנו כהורים, אבל לא אני כמפכ"ל.
יוחנן דנינו: אני דווקא כמפכ"ל יותר מוטרד מהזמן, נקרא לזה זמן פארקינג ותרבות הבילוי האלכוהולית, סמי פיצוציות, וסמים בכלל, על חשבון מה שפעם היה – לדוגמא – תנועות הנוער, הדברים שבאמת איכשהו אנחנו מתחברים אליהם מעברנו.
יוחנן דנינו: הדבר הזה בעיניי סכנה ממשית לעתידה של מדינת ישראל, וזו הסיבה שהצבנו את זה במקום מאוד מרכזי.
יוחנן דנינו: זו הסיבה – האלימות בקרב הנוער, רמת מספר הדקירות.
מירי רגב: נעשה דיון נקודתי בנושא שיטור מבוסס קהילה, ועיר ללא אלימות.
יוחנן דנינו: זה שווה.
יוחנן דנינו: אני רוצה לתת לכם נתון שפשוט חשוב שתדעו אותו.
יוחנן דנינו: 9,000 בני נוער כל שנה נכנסים למעגל הפשיעה.
יוחנן דנינו: זה המספר שאנחנו פותחים להם תיק פלילי חדש ראשון כל שנה, 9,000 חדשים שאנחנו פותחים להם תיק פלילי.
יוחנן דנינו: זה נתון שאני חושב שהוא מדבר בעד עצמו.
יוחנן דנינו: מה שעשינו כמשטרה מעבר לצד של המקל, של האכיפה, אנחנו גם הקמנו את פרוייקט מיל"ה, אנחנו לוקחים נערים שפתחנו להם תיק פלילי אחד או שניים או יותר, מכניסים אותם למסגרות של שרות למען הקהילה.
יוחנן דנינו: מי שמוביל את המסגרת זה שוטר, אחרי תקופה של כמה חודשים, חצי שנה, אנחנו סוגרים להם את התיקים הפליליים ואנחנו מחזירים אותם למעגל הנורמטיבי.
יוחנן דנינו: אגב, אתמול בסגל הפיקוד של משטרת ישראל, סיפר מפקד מחוז חוף ניצב חגי דותן, שהם שנה שעברה היו להם 132 נערים בפרויקט, הם ביקשו לבדוק מה קרה איתם אחרי שנה, ורק ארבעה מהם פתחו להם תיק פלילי מתוך ה-132 נערים.
יוחנן דנינו: ברמה הערכית, אני מאוד גאה בפרויקט הזה.
יוחנן דנינו: היום סך הכל 1,080 בני נוער בשנה שעברה עם ההתלהבות קבעתי למשטרה את היעד של 2,000 בני נוער השנה, אני מאוד מקווה שנצליח.
יוחנן דנינו: אגב, תחשבו על המספר של 9,000 חדשים שזה משמעות מאוד גדולה.
ישראל אייכלר: סיפר לי יהודי בן 60 שבשנת 1974 נגד קיסינג'ר הוא היה בהפגנה, עצרו אותו.
ישראל אייכלר: היום בכל מקום שהוא מגיע, פותחים את המחשב, יש לו רישום פלילי.
ישראל אייכלר: חשוב מה שאתה עושה, שאתה מבטל את הדברים האלה.
יוחנן דנינו: הנושא של מאבק בתאונות דרכים, אי אפשר לא לדבר עליו.
יוחנן דנינו: אנחנו שמנו אותו בראש סדר עדיפות של אגף התנועה, ומשרדי התנועה בתחנות.
יוחנן דנינו: שמנו את זה במקום מאוד מרכזי, עם הרבה מאוד השקעה.
יוחנן דנינו: שינינו את המדינות מקצה לקצה.
יוחנן דנינו: לא עוד מכסות של דוחות, אלא איכות של דוחות.
יוחנן דנינו: לא עוד להיצמד לאזרח שבמקרה עשה עבירה כזאת, שכח את הרשיון בבית, או עשה עבירה קלה, אנחנו לא שמנו אותו במרכז, אלא מחפשים את עבריין התנועה.
יוחנן דנינו: עבריין התנועה זה שהוא פצצה מתקתקת על הכביש.
יוחנן דנינו: הוא נוסע באור אדום, והוא משתולל על הכביש, והוא עם פלאפון, ונוהג בזמן פסילה, ונוהג תחת שכרות, אלה, אותם אנחנו מחפשים.
יוחנן דנינו: אפשר לראות את הנתונים, שנה שעברה הכפלנו את מספר העצורים עד תום ההליכים בעבירות תנועה.
יוחנן דנינו: למעלה מ-1190 עברייני תנועה נעצרו עד תום ההליכים.
יוחנן דנינו: תחשבו רגע על המספר, שבית משפט עצר אותם, הוריד אותם מהכביש, הכניס אותם לבית הסוהר.
יוחנן דנינו: הדבר הזה בעיניי היה המשפיע המרכזי על הירידה הדרמטית בתאונות דרכים בשנה שעברה.
יוחנן דנינו: גם יתר אמצעי ההרתעה, פסילה, תפיסת כלי הרכב.