GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלעזר כהנא: החוק היום – אין לי מה לעשות, אני לא יודע למי לתת דוח, אני לא יודע מי הבן אדם בפנים.
חמד עמאר: כמה מקרים כאלה יש?
זבולון כלפה: שניה רגע, חבר הכנסת חמד, תכף נחזור לזה.
זבולון כלפה: נציגת משרד המשפטים, רוצה להתייחס לדברים?
<גבריאלה פיסמן: כן, ראשית אני רוצה להתייחס למצב המשפטי הקיים.
<גבריאלה פיסמן: היום אנחנו מדברים על סעיף 25 לפסד"פ שמאפשר כבר היום לשוטר להיכנס למקום, לרבות למקום מגורים, כשיש יסוד להניח שמבוצעת עבירת פשע או שפשע בוצע שם זה מקרוב.
זבולון כלפה: אבל זו לא ההגדרה של העבירות הללו.
<גבריאלה פיסמן: רגע, אני רוצה להסביר את התהליך המחשבתי שעשינו במשרד המשפטים.
<גבריאלה פיסמן: אפשרות נוספת שקיימת היום לכניסה לבית מגורים היא כאשר אדם - - -
תמר זנדברג: רק הבהרה, זו הסמכות שמשתמשים לה למשל כשיש – אני הייתי בחיי במסיבות שהגיעו אליהן שוטרים ונסגרו.
דוד צור: לא, היא מדברת על מצב פשע.
תמר זנדברג: אז אני שואלת, האם זו הסמכות?
תמר זנדברג: אני לא מדברת על עבירת רעש.
זבולון כלפה: חברת הכנסת זנדברג, נשמע אותה עד הסוף ואז נבין.
<גבריאלה פיסמן: כרגע העבירה הספציפית הזאת היא עבירה מסוג עוון אז יש כאן איזשהו שינוי.
<גבריאלה פיסמן: האפשרות הנוספת שניתן היום להיכנס לבית מוגרים בעבירה שהיא לא עבירת פשע היא כאשר אדם המצוי שם פונה לעזרת המשטרה ויש יסוד להניח שמבוצעת שם עבירה.
<גבריאלה פיסמן: זאת אומרת, המשטרה אמורה בעצם מכוח הפסד"פ היום כבר אמורה להיות לה איזושהי סמכות להתערבות מידית באותם מקרים בהם נדרש לעשות כן.
<גבריאלה פיסמן: הסעיף הזה לתפיסתנו ראוי לפרשנות מצומצמת אבל כשהמשטרה הגיעה אלינו עם נתונים על היקף התופעה ועם אינדיקציה לכך שהאירועים האלה בסופו של דבר - - -
זבולון כלפה: אז רגע, אם הם הגיעו עם נתונים אולי תחכימי אותנו את בנתונים?
<גבריאלה פיסמן: אני האמת - - -
זבולון כלפה: מסתמכת עליהם?
<גבריאלה פיסמן: מסתמכת על המשטרה בעניין הזה.
<גבריאלה פיסמן: התמונה שאנחנו קיבלנו היא שבאותם מקרים שאין שיתוף פעולה עם המשטרה אלה מקרים שלא נכון לאפשר למשטרה לעזוב את המקום כיוון שהמקרה הזה מתפתח לעבירות שהן עבירות אחרות, עבירות אלימות, עבירות מסוג - - -
זבולון כלפה: אלימות בין מי למי?
דוד צור: בין השכנים.
<גבריאלה פיסמן: בתוך האירוע.
חמד עמאר: כמה מקרים כאלה היו?
בועז טופורובסקי: ואז יש סמכות להיכנס.
<גבריאלה פיסמן: לא, המשטרה כבר לא נמצאת במקום, מדובר על סיטואציה שהמשטרה – זו סיטואציה אחת שלתפיסתנו מצדיקה - - -
דוד צור: יש המון, המון.
<גבריאלה פיסמן: היא מצדיקה לאפשר את הטיפול המאוד מאוד נקודתי בתופעה הזאת כדי למנוע את ההסלמה של האירוע.
<גבריאלה פיסמן: הדבר השני שהיה חשוב לי להדגיש הוא שבהצעת החוק הממשלתית היתה סמכות חיפוש, סמכות החיפוש שדובר עליה היא לא סמכות חיפוש במובן המקובל אלא סמכות חיפוש מאוד מאוד מצומצמת שהיא סמכות חיפוש לצורך הפסקת העבירה.
<גבריאלה פיסמן: פשוט ביקשנו לקרוא לסמכות בשמה.
<גבריאלה פיסמן: בעצם המשטרה נכנסת למקום, פותחת את הארון שבו נמצאת אותה מערכת סטריאו או אותו מכשור הגברה ואותו מהלך לתפיסתנו נקרא חיפוש.
בועז טופורובסקי: פותחת ומה עושה אחר כך?
בועז טופורובסקי: לוקחת את זה?
<גבריאלה פיסמן: לא, לא, מפסיקה את עבירה.
<גבריאלה פיסמן: פותחת ומפסיקה את המערכת, מנתקת מהחשמל.
בועז טופורובסקי: ואז כשהיא תלך מי ימנע מהם לפתוח?
בועז טופורובסקי: הרי היום היא גם סוגרת את החשמל לכל הבית, אז מה?
בועז טופורובסקי: אחר כך היא הולכת ופותחים את החשמל.
זבולון כלפה: חבר הכנסת טופורובסקי, אני מבין שזה על חשבון זכות הדיבור שלך.
חמד עמאר: אתה הזהרת, אתה לא מבצע את האזהרה שלך.
זבולון כלפה: פעם שלישית אני אבצע, הוא יודע.
זבולון כלפה: הוא נרשם דווקא.
זבולון כלפה: יש פה את הזכות, את היכולת להירשם דרך אגב.
<גבריאלה פיסמן: זו לא פרקטיקה שאנחנו יודעים עליה אבל בכל אופן חשוב היה לי להבהיר שזו תכלית החיפוש, זו התכלית הבלעדית שלו ולכן רצינו לקרוא לילד בשמו.
<אלעזר כהנא: רציתי אם אפשר עוד להוסיף.
<אלעזר כהנא: אל"ף, אני חושב שכדאי לגבי היקף התופעה שיתייחס רמ"ד סיור, אבל אני חושב פה לגבי השאלה שאדוני שאל אם הסמכות נחוצה או לא נחוצה, בוא נגיד לצורך העניין שאנחנו מדברים על אחוז מאוד מאוד קטן של אירועים כאלה, נניח.
<אלעזר כהנא: אני חושב שזה יותר מההתרשמות ששמעתי מאנשי הסיור שדיברתי אתם.
זבולון כלפה: אבל אתה מבין שזה תמוה בעיני לפחות שאנחנו מגיעים לדיון כזה ואת הנתונים אנחנו לא יכולים לשמוע?
<אלעזר כהנא: אין פילוח, אדוני, האירועים האלה לא מפולחים בצורה הזאת.
דב חנין: מה אתם באים לתקן?
זבולון כלפה: יש פה תהליך שהוא מוזר, כי מצד אחד אנחנו שומעים מנציגת משרד המשפטים שקיימתם דיונים כי הבנתם שיש פה כנראה איזשהו בעיה שמצריכה טיפול, מן הסתם כשדנים בבעיה גם דנים בהיקף שלה ורואים בשנים 2010, 2011 ו-2012 ומתוך זה אנחנו באים.
זבולון כלפה: אנחנו מבקשים לשמוע את המספרים, את הנתונים, אלא אם כן זה משהו חסוי, אני לא יודע.
<אלעזר כהנא: לא חסוי.
<אלעזר כהנא: יש אוסף של דיווחים, לא כל דבר מתמונת הדיווח שנותן שוטר בתום אירוע נכנס למחשב ואפשר לפלח אותו אחר כך.
<אלעזר כהנא: תמיד אומרים: מערכות המחשוב מלאות מידע ומלאות פרטים ואפשר להחליט שאתה מדווח על עוד כמה רובריקות אחרי כל אירוע ומסמן אותם במחשב ואז בסוף שנה יש לך איזה דוח.
<אלעזר כהנא: הסוגיה הספציפית הזאת, בכמה מקרים הגיע שוטר ולא נתנו לו להיכנס, היא לא נכנסת למחשב, היא כתובה בדוח פעולה: הגעתי למקום והיה כך וכך.
<אלעזר כהנא: זה נמצא באיזשהו מקום במחשבים, אבל היא לא מפולחת.
<אלעזר כהנא: אבל, אדוני, רציתי להגיד עוד משהו, אני מדבר משיחות שעשינו מראש אג"ם ומטה עם אנשי הסיור שמדברים על תופעה משמעותית שהם נתקלים בה, זה לא משהו חד פעמי.
<אלעזר כהנא: אבל אני רוצה עכשיו ללכת לצורך הדיון הזה והשאלה הזאת, בוא נניח שמדובר במקרים מאוד מאוד נדירים, זה קורה נניח פעם אחת בחודש שמגיע שוטר ולא נתנו לו להיכנס.
<אלעזר כהנא: בהנחה שהחוק קובע את המנגנון המאוד מאוד ברור: אין כניסה אם הבן-אדם לא נתן לך להיכנס, אין כניסה, רק אם הבן אדם סירב להיכנס והוא גורם רעש והגיעה משטרה למקום ולא נותנים לה להיכנס.
<אלעזר כהנא: נניח וזה רק 12 מקרים בשנה, אז בגלל שזה מעט מקרים לא תהיה הסמכות?
<תומר רוזנר: כן, התשובה היא כן.
<אלעזר כהנא: אדוני, אבל הסמכות הזאת לא מופעלת במקום שאין בה צורך.
חמד עמאר: למה לתת סמכות דרקונית כזאת?
זבולון כלפה: סליחה, חברי הכנסת אתם בלי רשות דיבור.
<אלעזר כהנא: אני אומר, הסמכות מופעלת רק כשיש בה צורך ולא כשאין בה צורך.
<אלעזר כהנא: אבל אני אומר שוב, זה לא מעט מקרים, אולי כדאי שרמ"ד סיור שוב יסביר.
זבולון כלפה: האמת אני ציפית לדיון הרבה יותר פשוט פה בסוגיה הזאת, אני חשבתי שהדיון היותר מאוחר, ב-12:30, שהוא גם נוגע למשטרה, יהיה דיון הרבה יותר מורכב, אבל פתאום אני מוצא את עצמי בדיון הרבה יותר מורכב בדיון הנוכחי.
זבולון כלפה: חבר הכנסת צור, בבקשה.
דוד צור: הערת הבהרה, אני מוצא את עצמי פתאום עוד פעם במדים, צריך לזכור - - -
זבולון כלפה: למדי הכנסת התכוונת.
דוד צור: הואשמתי כבר אתמול שלא פשטתי עדיין את מדי לגבי הדיון הבא.
דוד צור: צריך לזכור בכרוניקה של עבודת הסיור שהיא בעצם 90% מעבודת המשטרה.
דוד צור: מגיעה ניידת, ופעם אחר פעם לקריאות כאלה של הקמות רעש, בעיקר בקיץ, אותן ניידות שמוזעקות להקמות הרעש לא נמצאות באירועים אחרים.
דוד צור: מה שקורה באירועים האלה, אם הם לא נגמרים מהר הם בסופו של דבר יכולים להחזיק את כל מערך הסיור בלילה על איזה שניים-שלושה אירועים של הקמות רעש.
דוד צור: ולכן המשמעות של אי מתן היכולת הזאת לסיים את האירוע הזה מהר, מעבר לזה שזו הפרעה גדולה מאוד לכלל הציבור – אגב, ויש מאות אירועים כאלה, אני לא יודע למה המשטרה לא יכולה לבוא ולתת פילוח יותר משמעותי, בערים כמו תל-אביב, בגוש דן, אני יכול להגיד לך שזה סיוט שיכול לגרום לעשרות קריאות על אירוע אחד.
דוד צור: אירוע אחד על פנטהאוז, אתה עם עשרות אם לא מאות קריאות מכל גוש גדול כזה או מדרום תל אביב.
זבולון כלפה: אז אני רוצה לחדש לך, דרך אגב, גם במקום שבו אני גר, שזה דרום הארץ, "סופר" פריפריה, יש לידנו איזושהי חורשת יער שהתאהבו בה אנשים, כל שבת, כל שבת, זה מתחיל מכניסת שבת פחות או יותר וזה נגמר כמעט במוצאי שבת, עם רמקולים ווליום.
זבולון כלפה: זה במרחק של כ-3 ק"מ מאתנו ואתה שומע את זה כל הזמן מתנגן לאורך כל השבת.
תמר זנדברג: דרך אגב, בשטח פתוח זה מהדהד יותר מאשר בעיר.
זבולון כלפה: זה שטח גבעי, זה לא כל כך פתוח.
זבולון כלפה: אבל עדיין אני אומר, חבר הכנסת צור, עם כל הכבוד, אני מבין את מה שאתה אומר אבל אחרי הכול אם מדובר באמת באירועים מבחינה כמותית – שזה מה שמוזר בעיני, שעדיין אין לנו פה את תיאור כמות האירועים – עדיין מצומצמים זה לא מצריך עדיין חקיקה של חוק מיוחד בשביל משהו כזה.
דוד צור: כי רוב האירועים באמת נפתרים בהגעה של ניידת.
זבולון כלפה: יפה, אז אתה בעצמך נותן את הפתרון.
דוד צור: עבור אלה שלא נפתרים ויכולים להיות סיוט, אני חושב שמתן סמכות כזאת למשטרה היא מידתית לגמרי.
זבולון כלפה: נציג המשרד לביטחון פנים.
<יואל הדר: מה שמאוד מוזר במה שקורה דווקא מבחינתי בדיון הזה, אנחנו יושבים בהערכת מצב של השר פעם בשבוע וחלק ניכר מהבעיות שמועלות ומוצפות זה דווקא הנושא הזה של איכות החיים של אזרחים נורמטיביים שבאים לשוטרים ואומרים: תשמעו, אנחנו לא ישנים בשקט.
<יואל הדר: יש 286,000 פניות, זאת אומרת שיש יותר בעיות של רעש כי לא כל האזרחים פונים, חלק מהאזרחים מפחדים מהשכנים שלהם ולא רוצים לפנות בכלל למשטרה כי אז יגידו לשכנים שלהם מי הלשין עליהם.
<יואל הדר: האנשים הנורמטיביים האלה באים לשוטרים בשטח ואומרים לנו: תעזרו לנו כדי שנוכל לישון בשקט בלילה, כדי שהילדים שלנו יוכלו ללכת לבית ספר, או בחופשה שהילדים שלנו ילכו לקייטנות בראש שקט ושלא יהיה רעש כל הלילה.
<יואל הדר: הדבר הזה יוצר חיכוכים בין המשפחות, בין השכנים, ואנחנו באים אליכם ואומרים: יש לנו את כל הסמכויות היום חוץ מדבר אחד, לא לנו בתור שכן אלא למשטרה, אין את הסמכות להיכנס לתוך הדירה לאחר – יש חידוד של היועץ המשפטי של הוועדה שקיבלנו אותו – שדפקו על הדלת ואמרו להם: תשתיקו את זה, והם לא נענו לבקשת המשטרה.
<יואל הדר: קיבלנו שקודם יש התראה, לא שנכנסים ישר.
זבולון כלפה: זה כלל פשוט.
<יואל הדר: אני חושב שזה נכון ולכן קיבלנו את זה.
<יואל הדר: היועץ המשפטי של הוועדה חידד באופן נכון שגם לא מדובר בחיפוש, הורדנו את המילה "חיפוש" בחיפוש הגורף של העניין הזה כי ברור שכשיש רעש לא צריך לחפש הרבה את מקור הרעש, לרוב אפשר למצוא.
<יואל הדר: אבל הכוונה היתה לאתר את מקור הרעש ולהשתיק את הדבר הזה משום שהדבר מפריע לאיכות חיים של התושבים.
<יואל הדר: לכולנו פה – אני לא יודע, כולם תוקפים את הכניסה של - - -
זבולון כלפה: לא, אף אחד לא תוקף פה.
זבולון כלפה: שואלים שאלה, תן אבל לקבל את הנתונים.
<יואל הדר: אבל הלגיטימציה היא נורא תמוהה בעיני שתוקפים דווקא את הכניסה של השוטר לבית, כאשר האזרחים - - -
זבולון כלפה: סליחה, אני חוזר שוב, אני לא שמעתי פה לרגע שמישהו פה ניסה לתקוף או תקף.
זבולון כלפה: אני אומר עוד פעם, אנחנו מנסים לברר דבר פשוט, עולה פה טענה שיש צורך בחקיקה מיוחדת אז אנחנו מבינים שכנראה יש פה בעיה שהיא בהיקף משמעותי, אחרת לא מחוקקים משהו בשביל - - -
<יואל הדר: אדוני, סליחה, זה לא בהכרח, יש הרבה מאוד חקיקות שנעשו פה על בעיות ספציפיות.
<יואל הדר: למשל חוק דרומי, זה לא היקף ארצי, זה היקף מסוים, היתה בעיה למצוא פתרון לזה.
תמר זנדברג: דוגמה לא טובה, אם לזה אתה משווה את זה זו דוגמה רעה מאוד.
זבולון כלפה: בתור אחד שביום שישי האחרון סייר לאורך קו התפר עד אזור תרקומיא וכו' אני רוצה לומר לך שחוק דרומי הוא רלוונטי מאוד לגזרה.
<יואל הדר: אני לא אמרתי שהוא לא רלוונטי.
זבולון כלפה: אני אומר עוד פעם, זה לא נכון להביא את הדוגמה משם.
זבולון כלפה: חוק דרומי, אולי בגלל השם שניתן לו, שם ספציפי, אז אולי זה נתפס כחוק אישי, החוק נחקק בעקבות איזשהו מקרה שעלה למודעות ציבורית גבוהה אבל המקרה שלו הוא רלוונטי מאוד, ובתור אחד שחי בדרום אני אומר לך הוא מאוד רלוונטי.
זבולון כלפה: אבל בחוק הזה אני עדיין לא רואה פה.
<יואל הדר: כי זה בא מכל המחוזות של המשטרה.
זבולון כלפה: אז הבקשה היא מאוד פשוטה: נתונים.
<יואל הדר: אבל אין.
<אלעזר כהנא: זה לא מפולח, לא כל מקום הוא מפולח, לא כל פריט מתוך דוח פעולה נכתב אחר כך במחשב ומיד אפשר להוציא תדפיס.
<יואל הדר: זה לא כלול בדוח של השוטר.
זבולון כלפה: אני ביקרתי במחוז מרכז אצל ניצב בנצי סאו וראיתי את החמ"לים שם והכול, משוכלל חבל על הזמן, כל ניידת בכל מקום, בכל נקודת זמן, כל הפעולות שלה והכול.
<אלעזר כהנא: נכון אבל לא הנתון הזה.
<אלעזר כהנא: אדוני מניח שאנחנו אומרים את מה שקיים ואת מה שלא קיים.
זבולון כלפה: ברור לי שאתם אומרים את מה שקיים.
<אלעזר כהנא: הנתון הזה במערכת לא קיים.
זבולון כלפה: אני אגיד לך איפה הקושיה שלי, כשיושבים לדיון לאחר מכן ואומרים: יש צורך פה בחקיקה אז מן הסתם מרכזים את הנתונים מכל המקומות כדי להבין על מה אנחנו מדברים.
זבולון כלפה: זה פשוט, זו הלוגיקה.
<יואל הדר: כן אבל זה פריט שהשוטר לא נדרש לסמן "וי" אצלו בדוח ולכן זה לא נכנס למחשב.
<יואל הדר: המחשב הוא גולם, מה שמכניסים לו הוא מקבל, את הפריט הזה נכון להיום לא.
<יואל הדר: אבל זה בא מכל מפקדי המחוזות בשטח ולכן הדבר הזה קיים.
<יואל הדר: לא היינו באים לפה עם חוק שאנחנו לא צריכים אותו, לא היינו צריכים לבוא לכנסת, יש לנו דברים אחרים לעשות.
<יואל הדר: הגענו מתוך הצפה שהדבר הזה נדרש לאזרחים של מדינת ישראל, אנחנו רוצים לסייע לאזרחים הנורמטיביים והשלווים שיוכלו לישון בלילה בשקט.
<יואל הדר: זו לא כניסה דרקונית.
<יואל הדר: אם אנחנו אומרים שקודם דופקים על הדלת זה לא כניסה דרקונית, זה לתת מענה לרוב האזרחים.
<יואל הדר: זה שאני צריך להסביר מעורר בעיני בעיה ולא הפוך.
זבולון כלפה: רגע, את ההצעה בעצם עוד לא הצגתם?
<יואל הדר: לא, אנחנו בינתיים מדברים.
זבולון כלפה: אז בואו נשמע את ההצעה ולאחר מכן התייחסות של האגודה לזכויות האזרח.
<שלמה אבוטבול: אם אפשר רק לגבי הסוגיה של הנתונים, אני רוצה להגיד ושיהיה ברור, מרוב שהמשטרה לוקחת את זה ברצינות אני רוצה לומר לך שיש לנו פילוחים שאפילו אנחנו - - -
זבולון כלפה: לרגע לא חשבנו אחרת.
<שלמה אבוטבול: כי מה שנדרש פה, האם היתה לו אפשרות ואם הוא סימן "וי".
<שלמה אבוטבול: כמו שנאמר פה, לא כל דבר במערכת המחשוב.
<שלמה אבוטבול: אני יכול להגיד היום באיזה שעות מהיממה ובאיזה ימים מתקיימים אירוע רעש ובאיזה מקום, מה שהגדרנו אותם כנקודות חמות.
<שלמה אבוטבול: זאת אומרת שהיום הסיור ממקד את כל המשאבים שלו יחד עם הגופים, עם שיטור עירוני, עם הפקחים, בשעות מסוימות, בימים מסוימים, בשכונה מסוימת, שם אנחנו ממקדים את הפעילות.
<שלמה אבוטבול: זאת אומרת, אני יודע לפלח ויש את הנתונים האלה עד לרמה של שעות וימים.
<תומר רוזנר: כמה אירועים היו?
<יואל הדר: זה לא מפולח.
<תומר רוזנר: מה זאת אומרת זה לא מפולח?
<תומר רוזנר: אתה לא יכול להגיד לי כמה אירועים היו שהיתה ניידת?
<שלמה אבוטבול: אני רוצה להגיד שזאת תופעה.
<שלמה אבוטבול: לא היה עולה הנושא הזה ולא היינו מביאים את זה בפני היועצים המשפטיים וזה היה עובר הלאה לחקיקה אם זו לא היתה תופעה.
<שלמה אבוטבול: אני חושב שצריך לתת לשוטר את הכלים לבוא ולעזור.
זבולון כלפה: סנ"צ אבוטבול, אתה רק עוזר לנו יותר, אתה בא ומחזק את מה שאנחנו אומרים כעת.
<שלמה אבוטבול: אני בא ואומר שצריך לתת לו את הכלים כאשר לא פותחים ולא מאפשרים לו להיכנס.
דוד צור: כמה אירועי סיור על הקמות רעש היו?
דוד צור: לא כמה אירועי מוקד, כמה אירועי סיור נפתחו על הקמות רעש, יש לך נתון כזה?
<שלמה אבוטבול: אירועי סיור שהגיעו אליהם הניידות?
דוד צור: כן, שניידות יצאו להקמת רעש.
<שלמה אבוטבול: תראה, למשל מבחינת אירועים שהגיעו פיזית אליהם רק ניידות משטרה – ואני אומר עוד הפעם, יש ניידות נוספות שמגיעות, כמו שיטור עירוני – אנחנו מדברים ב-2012 על 237,800, כלומר, 238,000 שהגיעה הניידת המשטרתית, כאשר יש עוד ניידות של שיטור עירוני שגם מגיבות לאירוע.
דוד צור: זו כמות אדירה.
זבולון כלפה: האם יש כמות כזו של ניידות שמסוגלת - - -
<תומר רוזנר: זה לא הגיוני.
<תומר רוזנר: זה 20,000 אירועים בחודש.
<שלמה אבוטבול: חלק מהטיפול זה לא רק הדוח, אם הגעתי לאותו אדם והופסקה העבירה מבחינתנו זה בסדר.
<תומר רוזנר: 20,000 אירועים לחודש?
זבולון כלפה: ארצית, למה לא?
<תומר רוזנר: 20,000?
דוד צור: בעיקר בקיץ, בקיץ יש יותר.
דוד צור: מדובר פה בתופעה שיוצאים אליה הכי הרבה ניידות.
דוד צור: הקמות רעש זו התופעה של הכי הרבה ניידות ואגב, היא התופעה שהכי פחות באה לידי ביטוי אחרי זה בכתבי אישום או בפעולות חקירה.
זבולון כלפה: דוד, בוא נחדד את המספרים, בעצם משמעות הדבר זה סדר גודל של קרוב ל-800 אירועים ביום בפריסה ארצית, כמה מחוזות יש למשטרה?
דוד צור: כן, יש 6 מחוזות, יש 54 מרחבים או משהו כזה, זה הגיוני.
דוד צור: זה נתון הגיוני.
דוד צור: מה שאני בא להגיד לך הוא שהתופעה יותר מדי מטרידה את המשטרה בכדי שאנחנו פה עכשיו - - -
זבולון כלפה: כן, את הנקודה הזו חידדת, הבנו.
זבולון כלפה: במקום לעסוק במהות עוסקים בעצם באירועים האלו.
זבולון כלפה: אירוע שיכל להיגמר מהר.
דוד צור: עוסקים באירוע שגם לא מגיע למיצוי חקירתי בסוף כי ברובם באים, דופקים בדלת ומפסיקים את האירוע.
<שלמה אבוטבול: יכול להיות גם שחלק מהדוחות שלא מוגשים זה אותם אנשים שלא הסכימו ולא אפשרו להיכנס כי אז אתה לא יכול להגיש את הדוח, אתה לא יכול להפסיק את הרעש, אתה עומד חסר אונים בפני האזרח המסכן שיש לו את ההפרעה, וכך זה נראה, גם המשטרה.
זבולון כלפה: אפשר שתציגו את ההצעה, המשרד לביטחון פנים?
דוד אזולאי: אני רוצה לשאול רק אם זה כולל את אותו רעש שהרשות המקומית עושה לאזרח וכשמדובר בהפעלת כל מיני - - -
דב חנין: שם לא צריך להיכנס לשום בית חוץ מהבית של חולדאי.
דוד אזולאי: אני לא מדבר על זה, אני מדבר על מקרים שהרשות עושה רעש או מפנה אשפה בשעת בוקר מוקדמת, יש תלונות על זה?
דוד אזולאי: אתם מטפלים גם בזה, נגד הרשות המקומית?
<שלמה אבוטבול: כן, מטפלים.
דב חנין: איפה טיפלתם?
דב חנין: מה טיפלתם?
דב חנין: בתל אביב יש אירועי רעש עד 02:00 בלילה שעיריית תל אביב עושה אותם, אני לא ראיתי אתכם באים לבית של חולדאי.
זבולון כלפה: המשרד לביטחון פנים, אם אפשר את ההצעה.
תמר זנדברג: אבל מופעים שיש בחוץ הם סוגרים ב-23:00.
זבולון כלפה: כמו שצריך.
תמר זנדברג: סליחה, ב"לילה לבן" הראשון בחיי – מה זה "לילה לבן"?
תמר זנדברג: אני יודעת שזה לילה שלא ישנים כל הלילה, נכון?
זבולון כלפה: לא, זה נקרא בשם אחר, תשאלי את חבר הכנסת אזולאי.
תמר זנדברג: בשעה 23:00 נסגרה ההופעה בפלורנטין.
דוד אזולאי: החוק מאפשר כמה לילות כאלה בשנה.
זבולון כלפה: גם "משמר" נקרא לילה לבן?
תמר זנדברג: היינו בהופעה והיא נסגרה.
תמר זנדברג: הם אמרו: המשטרה מחייבת לסגור את המוסיקה.
זבולון כלפה: המשרד לביטחון פנים, בבקשה.
<יואל הדר: אני אקריא את הצעת החוק המתוקנת.
<תומר רוזנר: לא צריך להקריא, קודם כל תציג את ההצעה ובסוף אנחנו נקריא, נראה מה חברי הכסת רוצים.
<תומר רוזנר: תציג את ההצעה.
זבולון כלפה: ההצעה הממשלתית.
<יואל הדר: לא, אנחנו הסכמנו לתיקונים כבר אז אין טעם לממשלתית.
<תומר רוזנר: אתה רוצה את ההצעה הזאת?
<יואל הדר: כן, שלכם.
זבולון כלפה: אתה הולך ישר על ההצעה של הוועדה?
<יואל הדר: הסכמנו, אני חושב שזה בהחלט ראוי מפני שברגע שהוועדה מתקנת בדברים ראויים אנחנו מקבלים את זה.
דוד אזולאי: אולי אפשר לדעת מה ההבדל בין ההצעה של הוועדה להצעה הממשלתית בקצרה?
<תומר רוזנר: עוד לא הוצגה הממשלתית.
<תומר רוזנר: אני אסביר בקצרה את השינויים שאנחנו מציעים לוועדה: אנחנו מציעים שהסמכות שדובר בה כאן תהיה סמכות שאיננה סמכות חיפוש אלא סמכות לכניסה בלבד.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שאין פה מקום לסמכות של חיפוש.
<תומר רוזנר: יחד עם זאת צריך לזכור שלמשטרה תמיד יש את הסמכות הכללית לחפש אם יש חשד לעבירות אחרות.
<תומר רוזנר: אם למשל אנחנו לוקחים דוגמה של מסיבה המתקיימת באיזשהו יער ויש חשד לעבירות אחרות, עבירות שקשורות לסמים או לדברים אחרים, יש תמיד את סמכות המשטרה לעשות את הדבר הזה.
תמר זנדברג: זה גם היום, בלי החוק החדש.
<תומר רוזנר: נכון, ולכן אנחנו חושבים שבמקרה הזה שהוא בחשד לנושא רעש בלבד אין מקום לסמכות חיפוש.
<תומר רוזנר: יש שאלה שהתעוררה כאן במסגרת ההסתייגויות שהוגשו והיא כרגע לא מטופלת, הנושא של תפיסת דברים.
<תומר רוזנר: יש פה הסתייגויות שכרגע לא מטופלות בהצעה.
<תומר רוזנר: אני אחזור רגע על השינויים שמופיעים בהצעה שלנו: השינוי השני המרכזי הוא שינוי שדורש התראה מוקדמת, זאת אומרת, שיהיה סירוב ברור של אותו תופס נכס להפסיק את מטרד הרעש ורק לאחר אזהרה מוקדמת תהיה אפשרות כניסה של השוטר.
<אלעזר כהנא: כניסה זה ברור.
בועז טופורובסקי: לא, זה לא מה שרשום.
בועז טופורובסקי: סעיף (ג) זה לא זה.
<יואל הדר: לא, זה סעיף (ב).
בועז טופורובסקי: אין כאן אזהרה לפני כניסה.
<יואל הדר: יש, בנוסח של סעיף (ב).
בועז טופורובסקי: אני קורא את זה.
<יואל הדר: לא בנוסח הנכון.
זבולון כלפה: אלי בכל זאת הנציג יקרא את הנוסח המתוקן על ידי הוועדה?
<יואל הדר: כן, הנוסח מקובל עלינו.
בועז טופורובסקי: בקיצור, אין אזהרה.
בועז טופורובסקי: אני שוטר, אני יכול לבוא: שלום, אני שוטר, תנו לי להיכנס.
בועז טופורובסקי: בלי להזהיר, בלי כלום.
<יואל הדר: זה מה שרשום ב-(ב).
בועז טופורובסקי: זה לא מה שרשום, אני יודע לקרוא.
זבולון כלפה: חבר הכנסת טופורובסקי, אני מציע שתרשמו את ההערות.
זבולון כלפה: אנחנו עוברים לאגודה זכויות האזרח, בבקשה.
<לילה מרגלית: נקודת המוצא כמובן לדיון היא שהסמכות להיכנס לביתו של אדם ולחפש בו או לא לחפש בו לצורך העניין היא סמכות מאוד מאוד מרחיקת לכת שפוגעת בזכות חוקתית ולכן אנחנו מברכים על הגישה של הוועדה שאומרת שקודם כל צריך לבדוק מה התופעה שדורשת תיקון חקיקתי כזה ומהדיון עולה שבאמת לא הונחה תשתית עובדתית שמצביעה על צורך מובהק כזה.
<לילה מרגלית: מה גם שמהדיון עלה שמדובר על כמה סיטואציות שונות, זאת אומרת, מצד אחד מדובר - - -
זבולון כלפה: מצד שני חשוב לתקן את הרושם, שלא יתקבל רושם שמתוך התיאורים של הדברים – נכון שתשתית עובדתית לא הונחה בפינינו אבל תיאור של דברים, לפי דברי המשטרה ולפי הדברים של נציגי הממשלה השונים ועדות של חבר הכנסת דוד צור, שעד לא מזמן הכיר את העניין מהצד השני, כנראה האירועים האלה דורשים משאבים וזמן רבים מאוד על חשבון פעילות אחרת של המשטרה שהיא הכרחית.
<לילה מרגלית: אבל עלו כאן כמה סיטואציות שונות.
<לילה מרגלית: זאת אומרת, מצד אחד דובר על מצב תיאורטי שבו המשטרה באה לביתו של אדם, האדם מסרב לטפל בבעיה והמשטרה עומדת שם חסרת אונים ולא מסוגלת לטפל בתופעה, ובעצם לא ניתנה שום אינדיקציה כמה התופעה הזאת רווחת אם בכלל, ומצד שני דובר על סיטואציה אחרת, שהמשטרה באה, הבן-אדם כן סוגר את הרדיו או סוגר את הרמקול, המשטרה הולכת ונדרשת לחזור ולא ברור כלל איך הסמכות שניתנת בחוק הזה אמורה בכלל להתמודד עם הסיטואציה.
<אלעזר כהנא: זה לא קשור.
<לילה מרגלית: אז אם זה לא קשור אז צריך להפריד ולשים את זה בצד.
<לילה מרגלית: זאת אומרת, בזבוז הזמן שמדובר כאן, שהמשטרה נדרשת לחזור שוב ושוב לאותו מקום בגלל שהבן-אדם סוגר את הרעש ואחר כך שוב ממשיך לעשות רעש לאחר שהמשטרה הולכת, כנראה לא קשור להצעת החוק הזאת.
<לילה מרגלית: אם כך המצב אנחנו שוב חוזרים לשאלה עד כמה באמת אפשר להגיד שיש מצב שבו המשטרה באה, מבקשת מאדם להתמודד עם בעיית הרעש והאדם מסרב לעשות את זה, עומד שם מול השוטרים ואומר: לא ולא, אני לא מוכן לטפל בבעיה.
<לילה מרגלית: זה נראה כסיטואציה לא סבירה.
<אלעזר כהנא: לא סבירה לאנשים נורמטיביים.
<לילה מרגלית: ולכן צריך לבדוק קודם כל עד כמה - - -
זבולון כלפה: לך בתור נציגת האגודה יש איזשהן הערות ספציפיות לנוסח המתוקן?
<לילה מרגלית: כן.
<לילה מרגלית: לגבי הנוסח אנחנו מסכימים מאוד שככל שניתנת סמכות כזאת מאוד מאוד חשוב ראשית להבהיר בצורה חד משמעית שקודם כל נדרש מתן אזהרה לאזרח.
<לילה מרגלית: אני לא חושבת שזה בא לידי ביטוי בנוסח.
זבולון כלפה: בסדר גמור, יתוקן.
<לילה מרגלית: ולקבוע לתת הזדמנות סבירה להתמודד עם הדבר.
<לילה מרגלית: דבר שני, מה קורה כאשר המשטרה באה ונגיד מנסים להסב את תשומת לב האנשים בתוך הבית לכך שיש בעיית רעש ולא מצליחים לתקשר עם האנשים, יכול להיות מצב שאנשים בתוך הבית לא שומעים את המשטרה ובמצב כזה מאוד מאוד חשוב גם כן להבהיר - - -
<יואל הדר: בגלל הרעש.
<שלמה אבוטבול: זאת אומרת שעוצמת הרעש היא גבוהה.
<לילה מרגלית: יכול להיות.
<לילה מרגלית: שוב, אנחנו מנסים לחשוב מהן הסיטואציות הסבירות שיכולות להיות ובמצב כזה נניח שהמשטרה מתחילה בכניסה לתוך הבית, חשוב שברגע שכן יש אפשרות לתקשר עם אנשים שקודם כל יבקשו מהם לטפל בבעיה.
דוד צור: לא שינינו את הוראות הפתיחה באש בחוק הזה.
<לילה מרגלית: אני רוצה להשיב בהתייחס לדברים שנאמרו קודם, נקודת המוצא חייבת להיות שגם בהנחה שברוב המכריע של המקרים המשטרה תפעיל את הסמכות בצורה סבירה, לפי התכלית של הסמכות, תמיד בסיטואציה של מתן סמכות למשטרה להיכנס לביתו של אדם או לפגוע בפרטיותו בצורה כזאת או אחרת, תמיד קיים חשש שהסמכות תשמש בסופו של דבר לצרכים אחרים, גם אם לא בכוונה.
<לילה מרגלית: תמיד חשש לשימוש לרעה של הסמכות, ומאוד חשוב שהחוק יהיה - - -
זבולון כלפה: מספיק חד.
זבולון כלפה: אלעד אטיאס, בבקשה.
זבולון כלפה: מהיכן אתה בארץ?
<אלעד אטיאס: מזכרת בתיה.
זבולון כלפה: ובעקבות מה אתה פה?
<אלעד אטיאס: בעקבות מה אני כאן?
<אלעד אטיאס: האמת התלוויתי לחברי מ"ערוץ 10" ומאוד סקרן אותי לדעת, לא הכי הבנתי לאן הדיון הזה הולך ומה המטרה והאם הצעת החוק היא איסור של הקמת רעש בשעה מסוימת, איסור הפעלות מערכות קריוקי או חוק מסוים?
<אלעד אטיאס: זה עדיין לא הובהר.
זבולון כלפה: כן, בבקשה.
<אבי פטמן: אני מייצג פה את המפעילים אבל למעשה אני מדבר על כל העוסקים בתחום המוסיקה והאירועים בבתים.
<אבי פטמן: יש לי בעיה עם ההצעה הזאת כי כל הצעה שיש בה את השימושים במילים "חשד סביר" או "אמצעי סביר" מתורגמת לפעמים - - -
זבולון כלפה: עם הרעש אין לך בעיה?
<אבי פטמן: לא, יש לי בעיה גם עם הרעש.
<אבי פטמן: אני לא מתנגד לרעש, שיהיה ברור, אני חושב שצריך לפתור - - -
זבולון כלפה: אתה לא מתנגד לרעש?
<אבי פטמן: אני לא מתנגד לחוק הרעש.
<אבי פטמן: אני טוען שרעש הוא בהחלט דבר מטריד.
זבולון כלפה: בוא נשים במשוואה, הרי בצד השני של המשקולת יש ציבור הרבה יותר גדול, בוא נסכים עם העובדה הזו לפחות.
<אבי פטמן: לגמרי, לגמרי.
<אבי פטמן: אבל אני חושב שלפעמים השימוש שהמשטרה עושה - - -
זבולון כלפה: ולכן הדיון הזה נעשה פה.
<אבי פטמן: לפעמים השימוש וההבנות של המשטרה כשהם מגיעים למקום שהרעש הוא לא נמדד על ידי מכשיר מסוים אלא פשוט על חושיו של השוטר ולקבוע שזה רעש בשעות שהן סבירות לחלוטין גם בחוק – יש לנו מפעילים שהפסיקו להם את אירועים בשעה 17:00 או 18:00.
<אבי פטמן: מספיק שהשכן שלי לא מרוצה מהרעש שעשיתי או שלא הזמנתי אותו אז כל מה שהוא צריך זה להתלונן ולהגיד שיש פה רעש, ואם השוטר יגיע למקום הוא יגיד שיש חשד סביר.
<אבי פטמן: החוק עוד לא יצא ויש איזה עליהום על נושא הרעש ואנחנו רואים כבר בעיתונים – זה התפרסם ברחובות – שהחרימו ל-15 גורמי רעש כאלה את המערכות הביתיות.
<אבי פטמן: אני אומר עוד פעם, אין לי בעיה נגד פורעי חוק וכאלה שמפעילים את האירועים בצורה לא מבוקרת אבל כשאנחנו פוגעים בפרנסה של אנשים, שזו הפרנסה שלהם – נמצאים אתי כאן מפעילים שזו הפרנסה שלהם.
<אבי פטמן: הם לא טייקונים, הם הולכים לעשות, המטרה שלהם לשמח אנשים, הם יודעים את הכללים, הם מודעים לשעות אבל עדיין הם נעצרים באירועים, מפסיקים להם את האירועים באמצע, מחרימים ציוד - - -
זבולון כלפה: אתה לא רוצה להציג בפנינו תמונה שלצורך העניין אותם מפעילים תמיד פעלו כנראה לפי החוק כי כנראה יש פעמים – הרי המשטרה לא תגיע סתם לאירועים שהם דווקא בשעות המותרות או ברעש הסביר.
זבולון כלפה: מן הסתם משטרה גם מגיעה לאירועים שהם קצת חריגים.
<יעל גויסקי: גם.
זבולון כלפה: ומן הסתם גם היו מפעילים שהיו מורשים ומכירים את הכול.
<אבי פטמן: בגלל ה"גם" הזה אני פשוט רוצה שהחוק יובהר יותר נכון.
זבולון כלפה: יש לך הסתייגויות ספציפיות לעצם החוק?
<אבי פטמן: יש לי הסתייגויות, כן.
<אבי פטמן: יעל תמשיך.
<יעל גויסקי: אני מייצגת את הארגון.
זבולון כלפה: יש לך אישור שתדלן?
<יעל גויסקי: כן.
<יעל גויסקי: אני רוצה רק לחדד את ההסתייגויות מבחינת החוק, ואנחנו גם דיברנו לפני כן.