GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חמד עמאר: ואז קראתי את ההצעה של היועץ המשפטי שבאמת היא הצעה מאוזנת וניתן להתקדם אתה, אבל באתי לכאן ושמעתי את המשטרה שבאה ומשנה חוק שמאפשר למשטרה להיכנס לבית בגלל רעש ולא עשתה את עבודת הבית.
חמד עמאר: זו דעתי.
חמד עמאר: אני צריך לקבל נתונים מדויקים, נתונים שמנתחים את הדבר.
חמד עמאר: אני אומר לכם, אם אני בא לשנות חוק כזה אני צריך לבוא לוועדה מוכן, אני לא יכול לבוא לוועדה ולהגיד להם: יש לי 286 אירועים ואחרי זה לרדת ל-237 אירועים ולהגיד שמתוכם הגשנו דוחות ל-7,400, 7,800, לא זוכר בדיוק, זה 2.5%.
חמד עמאר: ואתם לא אומרים לנו כמה בכלל סירבו להכניס אתכם לבית, כמה לא נענו לכם ומה היתה התוצאה של אי שמיעה לשוטר.
חמד עמאר: אנחנו לא קיבלנו נתונים בכלל.
חמד עמאר: אני חושב שכשאתה בא לשנות חוק ובא לחוק כזה חשוב, שאני אישית – אני גר ביישוב שפרעם שהוא יישוב מעורב, שגרים בו שלוש עדות: דרוזים, נוצרים ומוסלמים, אני לא ראיתי פעם אחת ששוטר נכנס בגלל רעש.
חמד עמאר: אז זה לא נוגע ל-20% מהתושבים, שם המשטרה לא אוכפת, אין, המשטרה לא מגיעה.
חמד עמאר: לא מגיעה.
חמד עמאר: 20% מהתושבים, לא מגיעה אליהם המשטרה.
<יואל הדר: או שאין רעש.
חמד עמאר: יש רעש, תאמין לי, יש רעש, אבל שם יכולים לסבול אחד את שכנו, אחד סובל את השכן שלו.
חמד עמאר: אם הוא יודע שיש לו מסיבה הוא יכול לסבול אותו.
חמד עמאר: מה, אם לשכן שלי יש מסיבה?
חמד עמאר: אצלנו הדרוזים חתונות זה משהו מצומצם, ארוחה, אין רעש, לא מרעישים, אבל יש לי שכן נוצרי שכל השבוע היתה אצלו מסיבה בגלל שהוא מחתן את הבת שלו, שמעתי את זה בכיף ואמרתי: תן לו ליהנות מהחיים, הוא מחתן את הבת שלו, גם אני צריך ליהנות אתו ולהיות שמח אתו.
חמד עמאר: אז אני אומר לכם: 20% לא שותפים לנושא הזה.
חמד עמאר: אז מדברים על 80% שיש להם 800 תלונות ביום שהמשטרה מטפלת, שהמשטרה מגיעה, אתם יודעים מזה 800 סיורים מגיעים לאירוע?
חמד עמאר: כשהיועץ המשפטי אמר: זה נראה לי יותר מדי, אני אומר לכם: גם לי זה נראה יותר מדי.
חמד עמאר: 800 אירועים ל-80% שהמשטרה מגיעה.
חמד עמאר: סימן שהמשטרה מטפלת רק בנושא של הרעש אם 800 ניידות מגיעות.
חמד עמאר: לכן אני חושב, ומה שאני מציע, אדוני היושב-ראש, בוא לא נדחה את הצעת החוק, שילכו המשטרה, יחזרו אלינו עם נתונים מדויקים, נתונים שיכולים לשכנע אותנו, נצביע ונקדם את החוק.
<יואל הדר: אין לנו נתונים, זה לא נמצא במחשב.
<שלמה אבוטבול: אין פילוח.
זבולון כלפה: חבר הכנסת עמר, יש דברים נוספים שאתה רוצה להעיר?
חמד עמאר: אני מצטרף לנושא האחרון.
חמד עמאר: קודם כל, נושא החיפוש ירד, זה ממש מצוין.
חמד עמאר: אזהרה מוקדמת, זה גם מצוין שצריך להזהיר וזה ברור בלב החוק.
חמד עמאר: בסעיף (ג) "בכל אמצעי סביר", אני רוצה להבין מה זה אמצעי סביר.
חמד עמאר: צריך להבהיר מה זה אמצעי סביר או להוריד את העניין של "סביר" – "כל אמצעי דרוש לשם הפסקת הרעש".
זבולון כלפה: אז אתה חוזר להערה של חבר הכנסת חנין?
חמד עמאר: בדיוק, אני אומר או להוריד את זה או לתת הסבר מה זה "סביר".
דב חנין: אדוני, אני רוצה רק לומר לפרוטוקול – אדוני היועץ המשפטי?
זבולון כלפה: הוא שומע אותך תוך כדי, זה בסדר.
דב חנין: אני יודע, יכולת פיצול הקשב שלו היא לא תאומן.
דב חנין: רק למען הפרוטוקול והסדר, אני רוצה שההסתייגויות שלנו בנקודה הזאת תהיה – אנחנו מדברים על סעיף 11א1(ג) – "האמצעי שהשוטר רשאי לנקוט בו הוא אמצעי שהוא חיוני לשם הפסקת ביצוע העבירה".
<תומר רוזנר: את זה רשמנו.
דב חנין: ואם כבר אני רק רוצה להודיע שאנחנו גם מצטרפים להסתייגויות של חבר הכנסת טופורובסקי, להסתייגויות של חבר הכנסת עמאר ולהסתייגות של חברת הכנסת זנדברג בעניין האזהרה הדו-שלבית.
<תומר רוזנר: מה היתה ההסתייגות של חמד עמאר?
חמד עמאר: שתהיה אזהרה.
חמד עמאר: זה מופיע בחוק, אני אמרתי, אם זה מופיע בחוק לא צריך להוסיף אבל אני חושב שכוועדה נצטרך לקבל את ההסתייגות שהציע חבר הכנסת חנין ונראה איך אנחנו מתקדמים.
זבולון כלפה: חברת הכנסת רינה פרנקל, אחרונת הדוברים, ולאחר מכן הצגת היועצים המשפטים את החוק.
רינה פרנקל: אני חושבת שהצעת החוק הזאת מאוד חשובה, ושמעתי מספרים, כמעט 300,000 זה מספר גבוה מאוד אפילו אם יש מעט.
רינה פרנקל: אני לאחרונה מקבלת גם מכתבים מהתושבים על תלונות ברעשים במקומות מגורים ולמעשה גם אני רק לאחרונה באמת נתקלתי בבעיה כזו וזו בעיה מאוד לא נעימה.
רינה פרנקל: אני חושבת שלגבי חיפוש, טוב שהורידו את זה.
רינה פרנקל: אזהרה נדרשת, ולפעמים אחרי אזהרה כבר אין רעש.
רינה פרנקל: אם זה חוזר אז לא חשוב כמה, לא חשוב מה המספר לדעתי, לדעתי גם אם יש אפילו מספר שהוא קטן צריך לטפל בזה וצריך שיהיו כלים למשטרה לטיפול בדבר.
רינה פרנקל: אני מצטרפת לכל התיקונים האלה שאמרו כאן.
רינה פרנקל: דבר אחרון שאני רוצה להוסיף הוא שאם למשל שום דבר לא עוזר ואחרי הפסקת חשמל או משהו כזה שוב חוזרים לזה הייתי נוקטת באמצעים כמו קנס על בעלי האירוע.
זבולון כלפה: על אף שלהערכתי הדברים האלה מופיעים בסעיפים אחרים בחוק.
רינה פרנקל: סליחה, עוד דבר.
רינה פרנקל: יש רעש של מוסיקה ויש זיקוקים, לא דיברו על זה, כי זיקוקים למשל בבתים שנמצאים ליד איזשהו אולם אירועים, אנשים מאוד מאוד סובלים גם מהתופעה הזו, פשוט סובלים.
<יואל הדר: אבל זה לא קשור לחוק הזה.
<גבריאלה פיסמן: יש התייחסות בחוק הקיים, בחוק למניעת מפגעים ובתקנות יש התייחסות לעניין הזה.
זבולון כלפה: ברשותכם, אנחנו רוצים להקריא.
<תומר רוזנר: בעקבות ההערות שהיו פה בוועדה אנחנו מציעים את השינויים הבאים, הקשיבו קשב רב.
<אלעזר כהנא: סליחה, מאיפה את מקריאה?
<אלעזר כהנא: איזה סעיף?
<תומר רוזנר: היא מקריאה נוסח חדש.
<תומר רוזנר: מסעיף (א) במקום הרישה – לפי הצעתך שהחשד הסביר מתייחס לסיפה אז אנחנו מעבירים את היסוד הסביר לסיפה.
<תומר רוזנר: לכן יהיה כתוב "מבצעת עבירה" ולא הרישה "היה לשוטר חשד סביר...", ובסיפה יהיה כתוב "וכי..".
<יעל גויסקי: לא "מי ששוהה".
<תומר רוזנר: זה מה שאנחנו מציעים.
זבולון כלפה: שניה רגע.
<יוטל כהן: "סרב מי ששוהה במקום להפסיק ביצוע העבירה כאמור בסעיף קטן (א), לאחר שנדרש לעשות זאת, רשאי שוטר לנקוט בכל אמצעי הדרוש לשם הפסקת ביצוע העבירה.
<יוטל כהן: "
זבולון כלפה: המשרד לביטחון פנים?
דוד צור: אתם החמרתם פה, זו החמרה "כל אמצעי הדרוש".
<תומר רוזנר: "אמצעי חיוני".
<יוטל כהן: במקום "כל אמצעי סביר" זה יהיה "כל אמצעי חיוני".
דוד צור: זה מחמיר עוד יותר, אני אומר לכם, זה מחמיר.
<אלעזר כהנא: זה מחמיר, ברור שזה מחמיר.
<אלעזר כהנא: הורדתם את המילה "סביר" אתם מחמירים.
<תומר רוזנר: "חיוני" הם רוצים.
דוד צור: בדיוק, "סביר" זו הגדרה הרבה יותר רכה, "חיוני" זה סובייקטיבי ברמות שאפילו לא השוטר הסביר יצטרך להסביר.
<אלעזר כהנא: זו פעם ראשונה שאני מוצא בחקיקה שמבקשים ממני בכנסת להוריד את המילה "סביר".
<אלעזר כהנא: זה לא סביר אז זה לא סביר.
<אלעזר כהנא: זה לא הגיוני, צריך להשאיר את המילה "סביר" בחוק.
<אלעזר כהנא: סליחה שאני אומר, אתם יכולים להוריד אותה, זה רק מרע את המצב במובן של סמכות יותר רחבה.
זבולון כלפה: עמדת משרד לביטחון פנים?
תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, היועץ המשפטי יכול לחדד איפה נמצאת האזהרה שדיברנו עליה?
<תומר רוזנר: כן, ברישה של סעיף (ג) אנחנו מוסיפים את המילים.
<אלעזר כהנא: אפשר לקרוא את זה עוד פעם?
זבולון כלפה: עוד פעם לצורך הדיון, תחזרי בבקשה על סעיף (ג) לכולם רק תהיו בקשב.
<תומר רוזנר: מוסיפים בהתחלה את המשפט הבא.
<יוטל כהן: "(ג) נכנס שוטר למקום, כאמור בסעיף קטן (א), ידרוש את הפסקת ביצוע העבירה, סירב מי ששוהה במקום להפסיק את ביצוע העבירה, כאמור בסעיף קטן (א), לאחר שנדרש לעשות זאת, רשאי שוטר לנקוט בכל אמצעי חיוני הדרוש לשם הפסקת ביצוע העבירה".
<לילה מרגלית: אבל אין כאן את האזהרה לפני שהוא נכנס למקום.
<תומר רוזנר: זה כתוב ב-(ב).
חמד עמאר: זה כתוב ב-(ב), אזהרה.
דב חנין: רק למען הניסוח, "באמצעי החיוני להפסקת העבירה".
דב חנין: הניסוח כרגע הוא מסובל מדי.
דב חנין: "באמצעי החיוני", לא "בכל" ולא צריך גם "דרוש" אלא "באמצעי החיוני להפסקת העבירה".
בועז טופורובסקי: אבל התעלמתם משני דברים: אל"ף, לא התייחסתם במקום ל"מי ששוהה במקום" ל"בעל המקום או בעל מקור הרעש".
בועז טופורובסקי: והדבר השני על כך שאי אפשר להחרים.
<תומר רוזנר: זו שאלה שצריך להחליט בה.
זבולון כלפה: לגבי תפיסת הציוד, שניה אחת נגיע לנקודה הזאת.
דוד צור: בלי התייחסות להחרמה, וגם אסור להחריג את זה.
דוד צור: אני אומר את זה, זה לא משהו שאפשר להכניס.
תמר זנדברג: חבר הכנסת דב חנין, אתה מסכים אתי שאם נשאיר "חיוני" לפי הצעתך זה בעצם יענה על הצורך הזה?
דב חנין: אני חושב שאם כתוב "אמצעי חיוני להפסקת העבירה" זה מאוד מאוד מגדיר ואני לא חושב - - -
תמר זנדברג: אפשר ללכת לבית משפט ולהוכיח שהאמצעי חיוני.
זבולון כלפה: אז יפה, אז אם ככה אנחנו רק עם עמדת משרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים.
<גבריאלה פיסמן: לעניין "האמצעי החיוני", בעיני ההגדרה הנכונה יותר והמקובלת יותר בחקיקה היא "אמצעי סביר".
<גבריאלה פיסמן: אני רק רוצה לציין לעניין התפיסה, התפיסה לא נמצאת בהצעה הזו, היא לא חלק מההצעה, יש סמכויות תפיסה שנובעות מהפסד"פ.
<גבריאלה פיסמן: בהתקיים הנסיבות שקיימות בפסד"פ ניתן לתפוס בהתקיים עבירה, זה לא קשור להצעה הזו.
<גבריאלה פיסמן: הסמכות לנקוט אמצעי הדרוש להפסקת העבירה היא לא סמכות תפיסה, זו הערה ראשונה.
<גבריאלה פיסמן: הערה השנייה היא הערת נוסח יותר, תומר, נראה לי שההצעה שלכם להתחיל את סעיף (א) ב"מתבצעת עבירה של גרימת רעש" הוא נוסח קצת בעייתי במובן הזה שבדרך כלל סמכויות מופעלות ב"התעורר חשד".
<אלעזר כהנא: אפשר לכתוב "נוכח", "נוכח שוטר" אולי, "נוכח שוטר כי במקום מתבצעת עבירה".
<תומר רוזנר: "נוכח שוטר כי מתבצעת" זה מקובל עלי, אבל חברי הכנסת צריכים להחליט.
זבולון כלפה: אנחנו מציעים לתקן בסעיף (א) בעקבות ההערה של משרד המשפטים "נוכח שוטר כי מתבצעת עבירה".
<גבריאלה פיסמן: לא, תומר, צריך להשאיר את החשד לביצוע העבירה.
<תומר רוזנר: אבל הם לא מסכימים לזה.
דב חנין: החשד הוא בקומה השנייה, החשד נותר.
<גבריאלה פיסמן: לא, החשד בקומה השנייה הוא חשד שהוא לא מספיק.
דב חנין: להפרעה לסדר וכדו'.
<גבריאלה פיסמן: קודם כל צריך להיות חשד לביצוע עבירה.
<גבריאלה פיסמן: כששוטר מגיע לאחר שהתקבלה תלונה חייב להיות - - -
דוד צור: לפי זה צריך לשנות כמעט את כל החוקים.
<תומר רוזנר: לא צריך חשד, זו עבירה שהיא evident, לא צריך חשד.
<גבריאלה פיסמן: לא מתבצעת עבירה עד שהשוטר בודק אותה.
<גבריאלה פיסמן: המקור לזה שהשוטר - - -
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, את צודקת לגמרי בגישה העקרונית שלך, אנחנו, ואני חושב שגם היועץ המשפטי מבהיר את הנקודה הזו, מדברים פה על עבירה מאוד ספציפית שהיא ברורה על פניה מכיוון שיש רעש.
דב חנין: הרי המטרה היא להפסיק את הרעש, זו עבירה שהיא evident לגמרי על פניה.
<גבריאלה פיסמן: כרגע המשטרה שולחת את הניידת על בסיס תלונה שהתקבלה, היא לא יודעת שמתבצעת עבירה, יש חשש.
דב חנין: אבל השוטר הגיע ויש רעש, הוא נוכח באותו רגע.
<גבריאלה פיסמן: זה עדיין חשד לביצוע עבירה, זה עדיין מקור - - -
דב חנין: מאה אחוז, אבל זה ברמה שהוא נוכח.
דב חנין: בהיבט הזה של הרעש – הוא הרי צריך להפסיק את הרעש אז הוא נוכח שיש רעש.
דב חנין: זה מקרה ספציפי.
<גבריאלה פיסמן: אז צריך שיהיה "נוכח", זה עדיף על "מתבצעת".
זבולון כלפה: מבחינת המשרד לביטחון פנים?
<יואל הדר: רק הנושא של "השוהה" הוא מהותי כי השוטר לא יתחיל לחפש מי הבעלים.
דוד צור: יתחילו "קופים" של "קופים", עם כל הכבוד מכירים את זה.
<אלעזר כהנא: אפשר עוד הערה למה שהקראתם?
<אלעזר כהנא: ברישה כתבתם: "חשד" שאומר, זה לא חשד זה חשש.
<אלעזר כהנא: אין חשד שאומר, זה חשש.
<תומר רוזנר: על מה אתה מדבר?
<אלעזר כהנא: על שתהיה הפרעה לשלום הציבור , זה לא חשד שאומר, זה חשש.
<תומר רוזנר: חשש, בסדר גמור, נכון.
<גבריאלה פיסמן: לכן אני חושבת, תומר, שיותר נכון להשאיר את ה"חשד" ברובד הראשון.
זבולון כלפה: המילה "חשד" לא מופיעה שם בכלל, ב-(א).
<גבריאלה פיסמן: אני הייתי מציעה להשאיר את החשד ברובד הראשון ולדבר על - - -
<תומר רוזנר: לא, היה לו יסוד סביר.
<תומר רוזנר: לא מחקנו בחלק השני.
<אלעזר כהנא: אז מה כתבתם, "יסוד סביר ל-"?
<תומר רוזנר: "יסוד סביר להניח".
<אלעזר כהנא: אז תקראו את הסעיף עוד הפעם.
<תומר רוזנר: נקרא שוב את הסעיף.
<אלעזר כהנא: אמרתם את המילה חשד, תקראו עוד פעם.
<יוטל כהן: "(א) נוכח שוטר כי מתבצעת במקום מסוים, ובכלל זה במקום המשמש למגורים, עבירה של גרימת רעש לפי סעיף 11(א)(1), והיה לשוטר יסוד סביר לחשש" – לחשש אתם רוצים, במקום לחשד?
<יוטל כהן: "כי המשך ביצוע העבירה גורם להפרעה ממשית לשלום הציבור, רשאי הוא להיכנס למקום כאמור בלא צו בית משפט..."
זבולון כלפה: מבחינת משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים?
תמר זנדברג: תומר, סליחה שאני חוזרת לנקודה, אני עדיין לא הבנתי בנושא האזהרה.
תמר זנדברג: על פי מיטב הבנתי, תקן אותי אם אני טועה, היום המצב הוא, בלי התיקון הזה, ששוטר מגיע לבית, דופק בדלת ואם נותנים לו להיכנס מבקש להפסיק את הרעש.
זבולון כלפה: מציג את עצמו.
תמר זנדברג: מציג את עצמו כמובן, לפי החוק, מזדהה וכו'.
תמר זנדברג: הצעת החוק הזו באה להוסיף קומה שניה, מה שנקרא, שלב שני, סיבוב שני שבו אם לא פותחים לו את הדלת מה הוא יכול לעשות.
<תומר רוזנר: להיכנס בכוח.
תמר זנדברג: להיכנס בכוח.
תמר זנדברג: עלתה כאן מחברי הכנסת דרישה עוד לפני שאני העליתי את הבקשה שלי שהוא יבקש שוב, שזה נכנס לרישה של סעיף (ג), שהוא ייתן אזהרה.
<תומר רוזנר: אז זה ב-(ב).
<תומר רוזנר: נקרא שוב את (ב).
<יוטל כהן: "(ב) לא יפעיל שוטר את סמכותו לפי סעיף קטן (א) אלא לאחר שהזדהה לפני מי ששוהה במקום בציון שמו, כינויו הרשמי והיותו שוטר, ולא ניתנה לו רשות להיכנס למקום על אף שדרש את הפסקת ביצוע העבירה ודרישתו לא נענתה".
זבולון כלפה: האזהרה מופיעה שם בעצם.
<תומר רוזנר: הוא צריך להזהיר.
<עלוה קולן: הוא לא מזהיר, הוא רק אומר - - -
זבולון כלפה: הוא דרש להפסיק את ביצוע העבירה.
תמר זנדברג: איפה האזהרה פה?
זבולון כלפה: הרי זה שהוא דורש להפסיק את ביצוע העבירה.
תמר זנדברג: אבל אפשר לכתוב בדגש שהוא יזהיר, הוא יגיד: אם לא תעשה זאת אנחנו נפעיל סמכות.
תמר זנדברג: זה נקרא אזהרה.
זבולון כלפה: במעט שאני ראיתי בחקיקה זה נראה לי כבר שאנחנו גולשים יותר מדי.
זבולון כלפה: לגבי ההסתייגויות שהיו של חברי הכנסת חנין ואחרים, מה הסטטוס שלכם, חבר הכנסת חנין?
דב חנין: חלק מההסתייגויות, אדוני, התקבלו.
<תומר רוזנר: נעבור עכשיו אחד אחד.
זבולון כלפה: אתה רוצה שנעבור אחד אחד ונצביע?
דב חנין: כן, בוא נראה מה נשאר.
<תומר רוזנר: לפני כן רק הערה קטנה שרציתי להפנות את תשומת לבכם וחשוב לי שהדברים יאמרו לפרוטוקול מצד משרד המשפטים.
<תומר רוזנר: יש מצבים שבהם במקומות שבהם אנחנו מדברים, בתי מגורים וכו', נמצאים רק קטינים, אין מבוגרים, ואנחנו חוששים למצב שבו שוטרים יפרצו לבתים כאלה ויגרמו לבעיה כשמדובר בקטינים.
<תומר רוזנר: אנחנו מבינים ממשרד המשפטים שיש איזה פתרון והייתי שמח שזה ייאמר לפרוטוקול.
<גבריאלה פיסמן: אנחנו ביקשנו את התייחסות המשטרה בעניין הזה, אנחנו סברנו שניתן מכוח הנהלים הכללים של המשטרה ביחס להתנהלות כלפי קטינים גם לתת מענה בעניין הזה.
<תומר רוזנר: אז בואו תציגו אותו, תציגו את המענה.
<אלעזר כהנא: אין מענה שהוא ספציפי לסוגיה הזו.
דוד צור: יש התייחסות מיוחדת לעניין הנוער?
<אלעזר כהנא: אין התייחסות ספציפית לסוגיה הזו, יש נהלים כלליים במשטרה גם באג"ם וגם באח"ם, זאת אומרת גם בהיבט המבצעי וגם בהיבט החקירתי וגם חוקית מה עושים עם זה.
דוד צור: זה אחרי שכבר נכנסו כי הרי אי אפשר יהיה לדעת לפני.
<אלעזר כהנא: ברור שאי אפשר לדעת לפני כן אם מדובר בקטין או לא קטין, אם יש עבירה אז יש עבירה.
דוד צור: תומר?
<תומר רוזנר: אני מאוד מוטרד מזה, אתה מהניסיון שלך תגיד לי מה אתה חושב.
דוד צור: אני מנסה גם להגיד, הרי המשטרה מתייחסת לקטינים פעם שהיא רואה שהוא קטין – יש נוהלי התייחסות לגבי קטינים – היא לא תדע טרם כניסה, היא לא תשאל אותו: האם אתה קטין, בגיר ותתשאל.
דוד צור: אין לה שום כלים לדעת מי עומד מאחורי הדלת.
<תומר רוזנר: זה ברור.
<תומר רוזנר: ואם נפתחה הדלת ואומרים שזה קטינים?
דוד צור: אם נפתחה הדלת ומדובר בקטינים אז כל החוקים שחלים על קטינים חלים על השוטר.
<יואל הדר: לא הבנתי מה הבעיה של קטינים, הוא בא, מבקש ממנו להפסיק את הרעש, לא מפסיק את הרעש, מכבה את המכשיר, נכון?
<תומר רוזנר: אילו זה היה נגמר בזה זה בסדר, אבל אנחנו יודעים שזה לא נגמר שם.
<יואל הדר: אם יש אלימות של קטין אז יש התנהלות כלפי אלימות של קטינים.
<יואל הדר: לגבי קטינים נתנו סמכות לשוטר לשפוך אלכוהול, שזה מגע הרבה יותר קרוב מאשר הדבר הזה של הרעש, לכן אני לא מוטרד בנושא הזה.
דב חנין: אנחנו קצת מוטרדים מזה באמת.
<יואל הדר: זה עניין של חוק אחר.
תמר זנדברג: זה גם בתוך הבית.
<יואל הדר: מה זה משנה?
<יואל הדר: אם זה במקום ציבורי אחרי שהוא שתה אלכוהול ויש מפגש מאשר שהוא בתוך הבית וסך הכול היה רעש?
<אלעזר כהנא: אפשר לומר פה שלקטינים מותר לעשות רעש ושהציבור יתמודד עם זה כי זה קטינים, וזאת אמירה.
תמר זנדברג: קודם כל זה נכון, זאת אמירה נכונה מה שאתה אומר.
<אלעזר כהנא: לדעתי היא לא נכונה בכלל.
תמר זנדברג: אסור לעשות רעש?
<אלעזר כהנא: רעש שהוא עבירה על החוק.
<יואל הדר: רעש שהוא רעש חזק.
<קריאה: מה נחשב רעש חזק?
<קריאה: לפי איזה קריטריון זה נתפס?
<קריאה: מה חוק?
תמר זנדברג: סליחה רגע, אני עוד לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי איך אתם יודעים שהרעש - - -
דוד צור: אני מנצל את הסמכות שלי לרעה להפסיק את הדיון, אנחנו חייבים לחתוך את הדיון הזה, עם כל הכבוד.
דוד צור: שמענו לדעתי מכל הכיוונים.
דוד צור: כי יש עוד דיון מיד אחרי זה.
דוד צור: אני שואל עכשיו את משרד המשפטים ואת המשרד לביטחון פנים, הוצגו פה הסתייגויות והיה פה פינג-פונג חיובי, לטעמי, כל ההסתייגויות – תכף נצביע עליהן גם, אני לא רוצה לנצל את 5 הדקות שנתנו לי להיות היושב-ראש הזמני – האם השינויים שהוצעו פה והגענו לסיכומים אתם מקובלים?
<גבריאלה פיסמן: הנוסח שהוצע על-ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה הוא נוסח מקובל.
דוד צור: זאת אומרת, אנחנו בעיקרון יכולים להצביע על ההסתייגויות כולן באחת?
<תומר רוזנר: יש הסתייגויות נוספות שנותרו.
זבולון כלפה: שעליהן אין הסכמה?
<תומר רוזנר: חלק גדול מההסתייגויות התקבלו אז אתם צריכים עכשיו להצביע רק על מה שלא.
דוד צור: בוא נשמע את ההסתייגויות שלא התקבלו.
דוד צור: זה כבר לא השלב שאנחנו מדברים, זה השלב שאנחנו מצביעים.
<תומר רוזנר: יוטל תציג פה את ההסתייגות ואתם תחליטו מה אתם רוצים.
<יוטל כהן: בעצם ההסתייגות היחידה, תקנו אותי אם אני טועה, היא בסעיף (ג) במקום "מי ששוהה במקום" יבוא "סירב בעל המקום" או מפעיל מקור הרעש".
<יעל גויסקי: המחזיק.
דוד צור: האם זו הסתייגות שאתם עומדים מאחוריה?
דב חנין: זו הסתייגות של חבר הכנסת טופורובסקי ואנחנו מצטרפים אליה.
<אבי פטמן: בעל הנכס.
<אלעזר כהנא: מי זה בעל הנכס?
<אלעזר כהנא: איך אתה יודע מי זה בעל הנכס?
דוד צור: רבותי, אני אוציא אתכם מהדיון הזה.
דוד צור: אדון, נתנו בדיון הזה לדעתי אפשרות התבטאות לכל אחד ואחד, הדיון הזה נגמר, אני אוציא אתכם מהחדר, אנחנו חייבים למצות את ההליך.
דוד צור: אנחנו נעשה הפסקה של 5 דקות לדיון לגבי ההסתייגויות ואנחנו נחזור לפה להצבעה.
דוד צור: 5 דקות, בבקשה.
זבולון כלפה: אנחנו חוזרים להצבעה לגבי החוק למניעת מפגעים, חברת הכנסת זנדברג, ונותרו לנו פה שתי הסתייגויות.
<תומר רוזנר: לאחר שבעצם הוועדה קיבלה את רוב ההצעות של חברי הכנסת.
זבולון כלפה: לאחר שהוועדה דנה בו שעתיים ארוכות פחות 5 דקות, שלא כצפוי, וקיבלה את מירב ההסתייגויות וההערות שעלו מצד חברי הכנסת השונים ובהסכמה גם עם משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים.
זבולון כלפה: בעצם נותרו לנו שתי הסתייגויות ואנחנו נצביע עליהן.
זבולון כלפה: רק חשוב להדגיש שבמידה וההסתייגויות נופלות מוקנה הזכות להעלות את ההסתייגויות האלה במליאה.
בועז טופורובסקי: מהן שתי ההסתייגויות: אחת זה "השוהה במקום" והשנייה?
זבולון כלפה: ההסתייגויות הראשונה זו ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג לגבי אופן מדידת הרעש, וההסתייגות השנייה היא לגבי סעיף (ג) "סירב מי ששוהה במקום" היתה בקשה של חבר הכנסת בועז טופורובסקי ואחרים שהצטרפו אליו לצמצם את העניין ולהגדיר או "בעל המקום או בעל מקור הרעש".
תמר זנדברג: אני רק רוצה לציין לפרוטוקול ששתי ההסתייגות שאני הגשתי הן בשם קבוצת מרצ.
בועז טופורובסקי: רק אני רוצה להסביר משהו לפרוטוקול ברשותך כי הולך להיות כאן משהו מוזר.
בועז טופורובסקי: קודם כל, הבנתי שלגבי ההחרמה, וזה גם נאמר לפרוטוקול, לא יהיה ניתן להחרים לפי החוק הזה.
<תומר רוזנר: לא, זה לא מה שהם אומרים.
<יואל הדר: לא לפי החוק הזה.
בועז טופורובסקי: להניח את דעתי אמרתם - - -
<תומר רוזנר: זה לא מה שהם אמרו.
תמר זנדברג: רק לדייק, חבר הכנסת טופורובסקי, קיימנו על זה דיון וזה לא שלא יהיה ניתן להחרים אבל דאגנו שהאמצעי להפסקת מקור הרעש יהיה רק האמצעי החיוני להפסקת מקור הרעש ולכן ניתן יהיה לטעון – נכון, אדוני היועץ המשפטי, שאמרנו שהאמצעי יהיה אמצעי חיוני להפסקת מקור הרעש?
<תומר רוזנר: עדיין אומרים נציגי הממשלה, וזה צריך להיות על השולחן וברור, יש סמכות כללית למשטרה לתפוס חפצים המשמשים לביצוע העבירה ולכן ייתכן מאוד שבמצב הזה הם יוכלו לתפוס את החפצים ששימשו לביצוע העבירה.
<גבריאלה פיסמן: זה לא מכוח החוק הזה.
<תומר רוזנר: לא מכוח החוק הזה אלא מכוח הסמכות הכללית הנתונה להם.
<עלוה קולן: כן, אבל החוק הזה מאפשר להם להיכנס, מה שהם לא יוכלו לעשות קודם.
<תומר רוזנר: הסמכות נותרת בעינה.
בועז טופורובסקי: לגבי ההסתייגות שלי ל"מי ששוהה במקום", אני מבין שאנחנו צריכים להצביע נגד כדי שכל החוק עם כל התיקונים יעבור.
זבולון כלפה: ואז ממילא במליאה זה ידון.
בועז טופורובסקי: ובמליאה, ועד המליאה אנחנו ננסה לשנות את רוע הגזירה.
בועז טופורובסקי: אז היה חשוב לי להגיד.
זבולון כלפה: חבר הכנסת אזולאי, רצית להוסיף משהו לפני שניגשים להצבעות?
דוד אזולאי: כן, אני פשוט מתנצל, נאלצתי לצאת לוועדה אחרת כדי להצביע על איזה חוק.
בועז טופורובסקי: אז מההתחלה.
זבולון כלפה: ממש לא מההתחלה, חבר הכנסת טופורובסקי.
דוד אזולאי: קודם כל, שאלה אפיקורסית, אני חושב שהחוק הזה לצערי הרב הוא מיותר.
דוד אזולאי: פה בזמנו דנו בהצעת חוק של המשרד להגנת הסביבה ושם חלק גדול מהנושאים המופיעים פה מופיעים באותה הצעת חוק של המשרד להגנת הסביבה, אבל יש פה משפטנים, מי אני שאגיד להם את הדברים, אבל אני מפנה את תשומת לבכם.
זבולון כלפה: אבל, עם כל הכבוד, אותו חוק לא מקנה סמכויות לשוטרים כדי לבצע את מה שהחוק הזה מאפשר.
דוד אזולאי: אתה רוצה שאני אענה לך מה שהם עונים?
דוד אזולאי: בוא נוסיף את זה לאותה חקיקה.
דוד אזולאי: בוא לא ניכנס לזה עכשיו, זה לא המקום, זה לא הזמן, אבל אפשר לפתור את זה באותו החוק.
זבולון כלפה: הערה שניה?
דוד אזולאי: ישנם מקומות שמקיימים אירועים באישור המשטרה, לדוגמה הכנסת ספר תורה.
דוד אזולאי: מי שרוצה להעביר ספר תורה ברחוב צריך לקבל אישור של המשטרה.
דוד אזולאי: אני מבקש שאם קיבלו רשות מהמשטרה – המשטרה מגבילה במקום, בזמן, בשעות – אז שהחוק הזה לא יחול עליהם.
<תומר רוזנר: אי אפשר, המשטרה לא יכולה להתיר עליו לעבור על החוק.
זבולון כלפה: זהו, מן הסתם המשטרה נותנת אישור בכפוף לחוק, היא לא נותנת אישורים הרי מעבר לו.
זבולון כלפה: חבר הכנסת אזולאי, כשהמשטרה מן הסתם נותנת אישור היא נותנת אישור בכפוף לחוק, לנהלים, לכללים.
תמר זנדברג: יש לי שאלה, כשניתן אישור משטרה לאירוע המוני במרחב הציבורי היא יכולה להתיר בניגוד לחוק הזה, למניעת מפגעים?
דוד אזולאי: אבל אתה יודע, אחר כך בא השכן וטוען שזה מפריע לו כי הוא עשה את הכנסת ספר התורה לא בבית הכנסת אלא בבית ואז אנחנו מגיעים בעצם לאותו החוק.
דוד אזולאי: לכן אני מציע להוסיף: כאשר האירוע ניתן באישור המשטרה החוק הזה לא יחול עליו.
זבולון כלפה: אבל אני מסביר לך עוד פעם, זה לא ייתכן, זה תתרי דסתרי, זה לא עובד ביחד.
דוד אזולאי: סליחה, זה אירוע בבית מגורים.
דוד אזולאי: שאלו פה אם זה אירוע בבית מגורים, אני אומר לך שכן.
דוד צור: בתנאי הרישיון המשטרה מתנה את זה שזה לא יעבור על החוק, המשטרה לא תיקח צ'אנס שאיכשהו זה יהיה עבירה על החוק.
זבולון כלפה: זה מה שניסינו להבהיר מקודם.
<שלמה אבוטבול: האישור הוא רק לתהלוכה עצמה.
<יואל הדר: לא למגורים, לא לבית.
<יואל הדר: האישור לא ניתן לבית פרטי, ניתן לתהלוכה.
דוד אזולאי: יש לי שתי הסתייגויות.
דוד אזולאי: אני מבקש גם להעמיד את ההסתייגות שלי להצבעה, אם קיבל רשות מהמשטרה אז החוק הזה לא יחול עליו והמשטרה תגיד לו מה לעשות.
<תומר רוזנר: קיבל רשות למה?
זבולון כלפה: לקיים אירוע.
דוד אזולאי: יש פה עוד סעיף אחד שאני רוצה להוסיף וזה רעש מרשות ציבורית.
דוד אזולאי: לא ראיתי שמוזכר מה קורה כאשר הרשות המקומית היא הגורם להפרעה.
דוד אזולאי: אני מבקש, גם אם רשות ציבורית גורמת לאותה הפרעה, שגם נגדה יהיה אפשר לנקוט באמצעים בדיוק כמו כל אזרח.
זבולון כלפה: אין אף אחד מעל החוק, גם לא המחוקק וגם לא רשות.
<תומר רוזנר: לא, השאלה היא: החוק הזה חל על המדינה?
<יואל הדר: כן, אין הסתייגות.
<תומר רוזנר: לא הסתייגות, יש הוראה שזה חל על המדינה?
<תמר לברטי: כן, הוא חל, יש הוראות.
<גבריאלה פיסמן: כן, החוק למניעת מפגעים הוא חלק מחוק הגנת הסביבה, הוא אחד מהחוקים המנויים בתוספת.
<תמר לברטי: חוק זה יחול על המדינה אולם יש הוראות.
<תומר רוזנר: לא, אנחנו מדברים על החוק הזה עכשיו, חוק להגנת הסביבה.
<גבריאלה פיסמן: הוא מוזכר בתוספת שם, הוא חל על המדינה בכפוף להגבלות.
<תומר רוזנר: בסדר.
דוד אזולאי: הסתייגות השלישית היא סעיף (ג) "סירב מי ששוהה במקום להפסיק", אני מבקש אם סירב "בעל המקום".
זבולון כלפה: זה כבר העלה חבר הכנסת טופורובסקי, דיברנו על זה כבר.
דוד אזולאי: אני מבקש להצטרף להסתייגות הזאת.
דוד אזולאי: יש הסתייגות נוספת של חבר הכנסת דב חנין ששמעתי אותה קודם לפני שיצאתי וזה "בכל אמצעי סביר".
זבולון כלפה: חבר הכנסת אזולאי, סליחה, די, זה כבר עלה, תיקנו בגוף החוק.
דוד אזולאי: אני לא רוצה להצביע על זה, אני מבקש להצטרף להסתייגות.
זבולון כלפה: אבל אין כבר, ההסתייגות הזו התקבלה, זה כבר לא קיים.
דוד אזולאי: אם התקבלה תודה רבה.
זבולון כלפה: אז אנחנו מצביעים, אנחנו עוברים להצבעה לגבי ההסתייגויות, ברשותכם.
זבולון כלפה: ההסתייגות הראשונה היא הסתייגות של חברת הכנסת תמר זנדברג, לאחר סעיף (ב) ביקשה להוסיף את המילים?
תמר זנדברג: אחרי המילים "לא יפעיל שוטר את סמכותו" להוסיף: "אלא לאחר בדיקת מדד הרעש".
זבולון כלפה: מי בעד ה ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג שירים את ידו.
זבולון כלפה: בעד – 1
זבולון כלפה: ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג לא נתקבלה.
זבולון כלפה: ההסתייגות נפלה.
זבולון כלפה: ההסתייגויות של חבר הכנסת טופורובסקי ואחרים לגבי סעיף (ג) "סירב מי ששוהה במקום".
<תומר רוזנר: במקום "מי ששוהה" הוא רוצה "בעל המקום או מפעיל מקור הרעש".
זבולון כלפה: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת טופורובסקי שירים את ידו, מי נגד?
זבולון כלפה: בעד –2
זבולון כלפה: ההסתייגויות של חבר הכנסת בועז טופורובסקי לא נתקבלה.
דוד אזולאי: טופורובסקי, אתה מתנגד להצעה שלך?
זבולון כלפה: הוא לא התנגד.
בועז טופורובסקי: אמרתי, אתה לא מקשיב למה שאמרתי.
תמר זנדברג: רגע, לי גם היתה הסתייגות לגבי המפעיל ואני רוצה לחדד שיהיה כתוב "בעל מקור הרעש".
<תומר רוזנר: זו הסתייגות אחרת אז צריך להצביע עליה.
<תומר רוזנר: היא רוצה שיהיה כתוב במקום "מפעיל" "בעל מקור הרעש".
<תומר רוזנר: "בעל המקום או בעל מקור הרעש".
<תומר רוזנר: זאת הסתייגות נוספת, צריך להצביע.
דוד אזולאי: "בעל המקום".
זבולון כלפה: חברת הכנסת זנדברג מוסיפה הסתייגות לסעיף (ג), במקום "סירב מי ששוהה במקום" "סירב בעל המקום או בעל מקור הרעש".
זבולון כלפה: מי בעד ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג שירים את ידו.
דוד אזולאי: אני מצטרף להסתייגות הזאת.
דוד אזולאי: בעד –2
דוד אזולאי: ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג לא נתקבלה.
זבולון כלפה: לגבי ההסתייגויות של חבר הכנסת דוד אזולאי, הסתייגות הראשונה שלך היתה להוציא מקרים שבהם המשטרה התירה את האירוע.
זבולון כלפה: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת דוד אזולאי שירים את ידו, מי נגד?
זבולון כלפה: בעד –1
זבולון כלפה: ההסתייגויות של חבר הכנסת דוד אזולאי לא נתקבלה.
זבולון כלפה: הסתייגויות נוספת של חבר הכנסת אזולאי היתה לגבי שהחוק הזה חל גם על רשויות המדינה.
דוד צור: אין אזכור לזה, זה ממילא.
דוד אזולאי: זו הרחבה, אבל אני התכוונתי בעיקר לרשויות המקומיות.