GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סאהר אסמעיל: מודעים לבעיות, כואבים את הבעיות שקיבלנו אותן בירושה ומה שנקרא שר הפנים גדעון סער, בהיותי לידו, הוא יודע בדיוק כל בעיה ובעיה בכל יישוב ויישוב דרוזי ודברים יבואו על טיפולם, כמובן בסיוע של ועדת הפנים בכל נושא החקיקה וכל מה שקשור.
מירי רגב: קודם כל תודה רבה לך.
מירי רגב: תראו, אנחנו הגענו לסיור היום לא לחלק מחמאות, אלא לראות איך אנחנו מקדמים דברים.
מירי רגב: אני מציעה, וגם נוציא על זה מכתב מסודר.
מירי רגב: מנהלת הוועדה, סכמי ברוח הזאת.
מירי רגב: קודם כל אני מבקשת משרד הפנים לשקול, שיהיה גורם אחד בתכנון ובנייה שיתייחס למגזר הדרוזי.
מירי רגב: המגזר הדרוזי, צריך להסתכל במערכת מערכתית בעקבות גם החלק של התרבות שלו.
מירי רגב: נכון, רוב הכפרים בנויים לרוחב, אבל יש היום הרבה מאוד גורמים, ראשי מועצות ואחרים, שמבינים שכדי להחזיק את הילדים לידם הם צריכים גם לבנות לגובה.
מירי רגב: אז לא צריך עכשיו, כשאתה בונה עוד קומה, להתחיל לעשות להם עוד פעם את כל האישורים מחדש.
מירי רגב: לכן צריך לקבל החלטה ונקיים על זה דיון עם בינת שוורץ בוועדת משנה לתכנון ובנייה רק בסוגיית הדרוזים, שתבוא ותציג את הסוגיה הזאת, איך בעצם אנחנו הולכים בכיוון של המסלול הירוק לגבי בנייה ביישובים הדרוזים כדי לאפשר לאותם חיילים משוחררים וצעירים אפשרות מגורים.
מירי רגב: אין מה לעשות, אלכס.
מירי רגב: עם כל הכבוד, אי אפשר להגיד לא מתייחסים אל זה כמגזר, זה מגזר שיש לו את התרבות שלו, יש לו את הערכים שלו, יש לו דרך חיים משלו, ורק כשאתה מבין את האתגרים של אותו מגזר אתה יכול להתייחס אליהם.
מירי רגב: אנחנו משקיעים מאות של שעות עבודה, ועכשיו בחוק הסדרה שיעלה מחר, בנושא הבדואים.
מירי רגב: אין שום סיבה בעולם שלמגזר הזה, שהוא מגזר שמשרתים בצבא, שהוא מגזר שעושה מילואים, שהוא מגזר שיש אנשי קבע, לא יתייחסו אליו כנושא נקודתי.
מירי רגב: ולכן אני כן חושבת שהשר צריך לקבוע גורם אחד במינהל התכנון, בכל סוגיית התכנון, שיתייחס למגזר הדרוזי.
מירי רגב: דבר שני, אנחנו נקיים דיון בוועדת משנה שלי, לוועדת תכנון ובנייה, בסוגיית תכנון ובנייה והמתאר של המגזר הדרוזי, בהשתתפות בינת שוורץ ובהשתתפות כל מנהלי המחוזות הרלוונטיים ועם כל הגורמים הרלוונטיים.
מירי רגב: תיכף אני אגיד מי הם.
מירי רגב: בנושא הקפאת התהליכים המשפטיים.
מירי רגב: יש כאן בעיה לפנות ליועץ המשפטי ולהגיד לו 'תפסיק את מה שהיה'.
מירי רגב: מה שכן אפשר לעשות, ופה כן צריך לשלוח מכתב, לקיים דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה יחד עם שרת המשפטים בסוגיה האמיתית שקיימת, כמו שאמר פה משלב, ש-7,000 בניות בלתי חוקיות, לא בגלל שהם רוצים לבנות ככה, אלא משום אין להם איפה לגור.
מירי רגב: אין להם איפה לגור.
מירי רגב: ממשלה צריכה למצוא להם, מדינה צריכה למצוא להם אלטרנטיבה, ואין להם אלטרנטיבה והם צריכים לגור בסוף איפה שהוא.
מירי רגב: לכן בעניין הזה צריך לטפל בזה ככה.
מירי רגב: כתוצאה מהטיפול אוטומטית גם יהיה ביטול של התהליכים.
מירי רגב: אבל אני כן רוצה לקיים דיון עקרוני עם משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה, מה עושים עם כל אותם כתבי אישום שמפנים לאותם צעירים, חיילים, אנשים, שבעצם על לא עוול בכפם מקבלים את הענישה הזאת, שהיא ענישה שהיא הייתה מתבקשת אילו הייתה להם אלטרנטיבה.
מירי רגב: פה נצטרך לעשות דיון נקודתי בעניין הזה ונעשה את זה כמה שיותר מהר.
מירי רגב: הנושא השלישי שמעניין אותי, ובו אני אטפל, זה נושא תעסוקת נשים מול התמ"ת.
מירי רגב: אנחנו נפנה לשר בנט ונקיים דיון נקודתי בסוגיית תעסוקת נשים במגזר הדרוזי.
מירי רגב: זה כן מעניין אותי.
מירי רגב: שאר הדברים הם חשובים, אבל לא נתעסק בכול.
מירי רגב: אחד זה תכנון ובנייה, השני זה הנושא של ההליכים המשפטיים סביב אותם אנשים שאין שום סיבה שזה יקרה, והדבר השלישי זה תעסוקת נשים.
מירי רגב: כל שאר הנושאים, אני משאירה לך.
דוד אזולאי: ברשותך, אם אפשר, במפגש עם היועץ המשפטי אני מציע שמגזר מחוז חיפה ומגזר מחוז הצפון, ששניהם יהיו שותפים בדיון הזה.
דוד אזולאי: אני חושב שאין מי שמכיר - - -
מירי רגב: לא, אני אבקש משר הפנים להצטרף במכתב שלי ליועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: בנושא ממ"י, אני מבקשת שמנכ"ל ממ"י, בנצי ליברמן, יהיה בדיון שאנחנו נעשה בוועדת המשנה לתכנון ובנייה, יחד עם בינת שוורץ.
מירי רגב: שיגיע ממ"י ויסביר את כל ההליכים של מה שקורה בממ"י.
מירי רגב: דבר נוסף, אני רוצה בדיון הזה את נציג האוצר.
מירי רגב: בלי שום קשר צריך לשלוח מכתב לשר האוצר בעניין תכניות ההבראה.
מירי רגב: באמת 400,000 שקלים לפיתוח זה פשוט צחוק.
מירי רגב: הרי פה אלה אדמות עם סלעים ועם טרשים, שרק כדי לפתח אותן, זה לא יעלה את הדעת.
מירי רגב: רק זה מעלה את ערך הבית בכמעט 40%.
מירי רגב: לכן זה לא הגיוני.
מירי רגב: גם כל הנושא של מענקי הפיתוח ותכניות ההבראה ומענקי האיזון, צריך לשלוח מכתב עקרוני ליאיר לפיד, שאני יודעת שהמגזר מעניין אותו, אבל אי אפשר רק בדיבורים שזה יעניין אותו.
מירי רגב: תכניות זה בסדר, בסוף זה היישום שלהן.
מירי רגב: אני לא אבוא לפה עוד פעם בלי שהתכניות האלה יילכו לאיזה שהוא כיוון, כי מה שקורה פה זה פשוט מצב שכל אחד אומר 'אני בנקודה הקטנה שלי, בחלקת האלוהים הקטנה שלי, מנסה לטפל', אבל בסוף, כמערכה, לא מטופל המגזר הדרוזי כמו שצריך.
מירי רגב: צריך להבין את זה.
מירי רגב: לכן אני רוצה פה לשר האוצר מכתב נקודתי בנושא המגזר הדרוזי ותקציבים למגזר הדרוזי, ואני רוצה את הנציג שלהם בדיון העקרוני בישיבה עם בינת שוורץ בסוגיות האלה, כיצד האוצר מסייע בעניין הזה.
מירי רגב: אנחנו גם נקיים סיור בשניים-שלושה מוקדים עם בינת שוורץ, כמו שעשינו עכשיו בשדה בריר בעקבות הבעיה שהייתה עם שרת הבריאות, כדי לבדוק גם את הסוגיה הזאת.
מירי רגב: שטחי שיפוט גם יבואו.
מירי רגב: הולך להיות דיון גדול, שתדעו, בעניין שטחי שיפוט וגבולות וחלוקת הרווחים מהסוגיה הזו.
מירי רגב: זה דיון שמי שמריץ אותו ועשה עבודת מטה זה היה ראש עיריית דימונה, שהיום הוא שר הרווחה.
מירי רגב: הוא העביר את זה ליאיר לפיד וזה היה חלק מההסכם שיאיר לפיד בא לדבר על זה עם ראש הממשלה נתניהו, חלוקת רווחים וחלוקת גבולות.
מירי רגב: יהיה דיון בעניין הזה בכלל, אבל אני חושבת שכדאי שנעשה דיון ממוקד בנושא של המגזר הדרוזי בנושא של חלוקת רווחים ושיפוט.
מירי רגב: כל הסוגיה של בתים שלא מחוברים לחשמל.
מירי רגב: נראה לי פשוט לא להאמין שזה קורה היום.
מירי רגב: אני פשוט לא מאמינה שזה קורה.
מירי רגב: אז אל"ף, סעיף 154 לחוק זה בסדר, אבל את חוק שחל, אפשר להביא כהוראת שעה לשנה הקרובה כדי לטפל בסוגיה הזו.
<קריאה: צו שעה.
מירי רגב: צו שעה, הוראת שעה, לא משנה, זה אותו דבר.
<קריאה: להפוך את החשמל לאמצעי הומני ולא לאמצעי ענישה.
מירי רגב: בואו נשלח קודם כל מכתב לראש הממשלה בעניין הזה, ואם תהיה בעיה נביא את זה כהצעת חוק.
מירי רגב: אבל נראה לי שהצעת חוק ייקח שנה להעביר, חבל, נעשה את זה בעניין של התשתיות.
מירי רגב: תקציב המועצה הדתית.
מירי רגב: נראה לי שזו סוגיה מהותית, חשובה, ואני מבקשת כאן להעלות מכתב לשר הפנים, להגדיל את תקציב המועצה הדתית.
מירי רגב: זה נראה לי נכון, זה נראה לי מתחייב המציאות ואני אשלח מכתב.
מירי רגב: אני כמובן אשלח עותק מסודר לשייח'.
<סאהר אסמעיל: גברתי היושבת ראש, בשבוע הבא כבר יש דיון עם המחלקה בנושא תקציב המועצה הדתית.
מירי רגב: מעולה, אז אתה תקבל רוח גבית לדיון הזה גם ממכתב שאנחנו נוציא לשר.
<סאהר אסמעיל: מצוין.
מירי רגב: מע"צ.
מירי רגב: הסוגיה של מע"צ.
מירי רגב: שר התחבורה קיבל פה כל כך הרבה שבחים וזה יפה, אז בואו, שיפתור את בעיית כביש חוצה דליה ועוספיה.
מירי רגב: אני מבקשת גם פה לשלוח מכתב לעניין הזה, כדי שנראה איפה זה נמצא.
מירי רגב: אני קבעתי שבוועדת הפנים אנחנו נעשה אחת לחודש דיון ממוקד על עיר מסוימת.
מירי רגב: עשינו לא מזמן על נצרת עלית, על מספר ערים, אחרי שאני רואה באמת שיש נושאים אקוטיים שנכון לקיים עליהם דיון ממוקד.
מירי רגב: אני כבר אומרת לכם, לא כולם פה יבואו לדיון ממוקד השנה לוועדה, אבל כן נכון יהיה לקחת, תשלחו לי ראשי מועצות, זה לא קשור לאף אחד, מסמך, כל אחד עם הבעיות הנקודתיות שיש לו ביישוב.
מירי רגב: אנחנו ניקח ונראה מי אקוטי ונראה איך במהלך השנה אני מכניסה את זה בתוך הדיונים של אחת לחודש.
מירי רגב: זה לא קשור למגזר כזה או אחר, לוקחים ערים, יישובים, לטיפול נקודתי.
מירי רגב: תשלחו לי מכתב, אני מבקשת, יפה, להכניס לפחות שתי מועצות דרוזיות לטובת הנושא הזה של הדיון הממוקד בערים, כפי שאנחנו עושים ביישובים היהודיים.
מירי רגב: לגבי המועצות ברמת הגולן, אנחנו נשב על זה בנפרד.
מירי רגב: אנחנו נשב בנפרד על סוגיית הדרוזים ברמת הגולן.
מירי רגב: נבדוק מה קורה עם הדרוזים ברמת הגולן, עם היישובים הדרוזיים ברמת הגולן, ונראה איך מטפלים בהם.
מירי רגב: כרגע שלושת הדברים הכי חשובים זה ועדת תכנון ובנייה, שאני מקווה שנוכל לקיים אותה עוד לפני סיום המושב הזה בסוף יולי.
מירי רגב: והיה ולא, באוקטובר יהיה דיון ראשון של הוועדה בעניין המגזר הדרוזי, בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים.
מירי רגב: הדבר השני, היועץ המשפטי לממשלה ומשרד המשפטים, כדי למנוע את העוול הזה בעניין של הקנסות.
מירי רגב: זה יטופל במיידי, יישלח אליכם עותק של המכתב שלי לכל ראשי המועצות.
מירי רגב: הדבר השלישי זה הסוגיה של תעסוקת נשים, תמ"ת.
מירי רגב: היא תחכה קצת, היא לא תהיה במיידי.
מירי רגב: כרגע במיידי זה הנושא של ממ"י והנושא של ההקפאה.
מירי רגב: כמובן שכונות לחיילים ייכנס לתוך ישיבת התכנון והבנייה.
מירי רגב: ואני מבקשת ממע"צ לפתור את העניין הזה ואת העניין של החיבורים לחשמל.
מירי רגב: כי זה פוגע אישית באזרחים שחיים חיי איכות מאוד מאוד בעייתיים.
מירי רגב: את זה צריך לגמור ולתת פתרון לעניין הזה כמה שיותר מהר.
מירי רגב: כמובן בנושא התקציב למועצה אנחנו נטפל גם במקביל.
מירי רגב: חברים, דיון ראשון, לא אחרון, אנחנו נקדם את הדברים.
זבולון כלפה: <בוקר טוב לכולם, לצורך הדיון הפעם אני מחליף את מירי.
זבולון כלפה: אנחנו דנים היום בהצעת חוק למניעת מפגעים (תיקון מס' 8) (סמכות כניסה למקום ועריכת חיפוש לצורך הפסקת רעש), התשע"ג-2013, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
זבולון כלפה: אני רוצה לבדוק מבחינת המוזמנים, יש לנו פה נציג את המשרד לביטחון פנים?
זבולון כלפה: אתה היועץ המשפטי של המשרד.
זבולון כלפה: נציגי המשטרה?
זבולון כלפה: אוקיי.
זבולון כלפה: יש לנו נציגות ממשרד המשפטים?
זבולון כלפה: אז אני מציע שהמשרד לביטחון פנים יפתח.>
<יואל הדר: בוקר טוב לאדוני.
<יואל הדר: אנחנו מביאים הצעת חוק בעקבות אירועים שקרו וקורים ואם אנחנו לא נביא את הצעת החוק הדברים האלה עוד ימשיכו להיות.
<יואל הדר: אנחנו חושבים שיש מקום לסייע לרוב אזרחי המדינה על מנת שבשנות המנוחה שלהם תהיה להם מנוחה ולא יופרעו על ידי שכנים או גורמים אחרים שפשוט מפריעים למנוחתם.
<יואל הדר: אני מדבר על שנות המנוחה, זאת המטרה של החוק הזה.
<יואל הדר: הכלים שקיימים היום אינם מספיקים מפני שלא די ששכן פונה לשכנו ומבקש ממנו להפסיק את הרעש, כנראה שיש שכנים שלא נשמעים לשכניהם ואז פונים לעזרת המשטרה, למשטרה חסר הכלי כדי שיוכלו להיכנס לבית במקרה הצורך.
<יואל הדר: יש הרבה מאוד אנשים שלא צריך בכלל, שכבר כשהשוטר דופק על הדלת זה פותר את הבעיה, אבל יש מקרים שזה לא פותר את הבעיה ועל מנת לאפשר לכל אזרחי ישראל את השלווה שלהם בשעות המנוחה אנחנו צריכים את הדבר הנוסף הזה על מנת לפתור את הבעיה.
<יואל הדר: זה לא איזשהו דבר דרקוני אלא פשוט לסייע לשכנים, דבר שהוא טריוויאלי.
<יואל הדר: כשאנחנו מדברים על נושא של אזרחות אחד כלפי השני בדברים הרגילים – לא הפשעים החמורים, הדברים הפשוטים – זה בעצם דבר שאזרחים זקוקים לו על מנת לקיים אורח חיים נורמלי ותקין.
<יואל הדר: לפני שאנחנו ניכנס לחוק הייתי מבקש שנציג המשטרה האמון על הנושא יציג את הנתונים כדי להבהיר כמה קריאות יש למשטרה רק על התחום הזה שבקיץ הוא רק מחריף, לכן החשיבות המיוחדת להביא את זה, ואחרי זה נקיים דיון משפטי.
<יואל הדר: אני רוצה קודם כל שהוא יביא בפניכם את העובדות ואת הנתונים המצדיקים את הבאת החוק בפני הוועדה.
זבולון כלפה: מי מטעם המשטרה?
<שלמה אבוטבול: אני יכול לבוא ולומר שבשנים האחרונות אנחנו רואים איזושהי מגמת עלייה במספר האירועים בקריאות הציבור לטיפול בעבירות של רעש.
<שלמה אבוטבול: אני אומר שהמשטרה לוקחת את הנושא הזה ורואה בזה חשיבות לטיפול כי בסך הכול זה על מנת לטפל בתופעה הזו שבעצם משפרת את רמת איכות חיי התושבים בנושא הזה.
זבולון כלפה: כשאתה אומר שמגיעות פניות, הן דווקא מאזורי מגורים או גם בשטחים פתוחים למיניהם, חוף הים, יערות?
<שלמה אבוטבול: רוב רובם של האירועים מתמקדים באזורי מגורים של תושבים.
<שלמה אבוטבול: אם זה באיזה אזור תעשיה סביר להניח שאין על זה איזה שהן תלונות, רוב רובם של האירועים הם במקומות מגורים, שם מתמקדים רובם.
<שלמה אבוטבול: רק כדי לסבר את האוזן, בשנת 2012 היו כ-286,000 אירועים של רעש, זאת אומרת, קריאות של הציבור לאירוע רעש.
<שלמה אבוטבול: זה בערך סדר גודל של כ-20% – וזה המון – מכלל האירועים, הפניות שמתקבלות במשטרה.
<שלמה אבוטבול: אני חושב שזה המון.
<שלמה אבוטבול: המשטרה עושה בזה ומקדישה, ובעיקר, כמו שנאמר פה, בתקופת הקיץ אנחנו עושים פעילות.
זבולון כלפה: ומה הנוהל?
זבולון כלפה: 286,000 פנו ומה קרה לאחר מכן?
<שלמה אבוטבול: אז המשטרה מגיעה לאירוע.
זבולון כלפה: יוצא צוות סיור למקום בכל המקרים, בכל ה-286,000 מקרים?
<שלמה אבוטבול: אני נוטה להאמין שבדרך כלל אנחנו משתדלים להגיע.
<שלמה אבוטבול: אם יש איזשהו ריבוי של אירועים בגלל מספר טלפונים, זה יכול להיות לאותו מוקד, והניידות עסוקות באירועים יותר קבועים, עד שמגיעים יכול להיות שהרעש הופסק או שהשוטר מגיע לשם ונותן את הטיפול, אבל אנחנו משתדלים להגיע לכול.
<שלמה אבוטבול: זה לא רק משטרה, יש גופים נוספים שמתחברים לפעילות הזאת כמו המשרד להגנת הסיבה, כמו הרשות המקומית באמצעות הפקחים, השיטור העירוני.
זבולון כלפה: יש מישהו שמתכלל את כל הגופים?
<שלמה אבוטבול: המשטרה.
<שלמה אבוטבול: היום אנחנו מגבשים איזשהו מודל של צוות שמגבש את כל אנשי המשרדים, כל מי שיש, זה כולל משרד הפנים עם הרשויות שלו, זה כולל המשטרה כמובן על כל גופיה, אם זה אגפי החקירות, המבצעים והייעוץ המשפטי, והמשרד להגנת הסביבה, כמו שאמרתי, עם הפקחים שלו.
<שלמה אבוטבול: אני אומר, המשטרה עושה הרבה.
זבולון כלפה: עוד שאלה אחת קטנה כדי לחדד: מתוך אותם 286,000 מקרים, בפילוח שלכם המקרים חוזרים על עצמם?
זבולון כלפה: זאת אומרת, באותו יום יש מצב שמאותו מקום פנו 10-12 פניות?
זבולון כלפה: אין לכם פילוח כזה?
<שלמה אבוטבול: יש המון, אני לא יכול להצביע כרגע, אבל יש המון פניות שאתה חוזר לאותו מקום.
<שלמה אבוטבול: זאת אומרת שאתה מגיע – ואחת הסיבות לכך כשאני אומר שזה מבית מגורים והבעיה שלנו היא מבתי מגורים –שכשאתה מגיע לשם אם האזרח אמר: אוקיי, בסדר, והפסיק את הרעש, הוא הפסיק לאותו רגע, המשטרה הלכה ושוב פעם הוא חוזר, אז או שאנחנו מגישים דוחות במקרה הזה, שכן אפשר, ולפעמים יש לנו את הבעיה העיקרית שהיא הכניסה לדירה, שאין לך את היכולת.
<שלמה אבוטבול: בהרבה מקרים זה מתסכל את האזרח.
<שלמה אבוטבול: האזרח רואה משטרה, הוא מצפה, כי אין לו מישהו אחר, הוא מתקשר 100 למשטרה, מבקש שהמשטרה תגיע כי הרעש באמת כבר עובר כל גבול, המשטרה מגיעה, אתה לא יכול להיכנס, הוא רואה את הניידת, הניידת הולכת והרעש ממשיך, אין יותר מתסכל מזה.
<שלמה אבוטבול: וזו התדמית.
<שלמה אבוטבול: הוא אומר: אם זה ככה המשטרה - - -
זבולון כלפה: סנ"צ אבוטבול, ברשותך, 286,000 מקרים, בפילוח שלכם יש לך מושג כמה מתוכם באזורי מגורים וכמה מתוכם במקומות אחרים?
<שלמה אבוטבול: אין כרגע בדיוק מספרית אבל אני יכול לומר שרוב רובם של האירועים הם באזורי מגורים.
זבולון כלפה: ברשותך, בוא נלך למקומות האחרים, נשאיר רגע את המגורים בצד.
זבולון כלפה: בוא נלך לתרשים זרימה מה קורה במקומות שהם לא מגורים.
זבולון כלפה: הגעתם, ראיתם, טיפלתם, התראתם, סגרתם?
זבולון כלפה: הרי שם אין לך בעיה להיכנס, לגשת לדבר, לטפל.
<שלמה אבוטבול: התהליך שהסייר עובר בדרך כלל כאשר הוא מגיע לאירוע מסוג זה, הוא מבקש להפסיק את המוסיקה, היה והמוסיקה הופסקה אז אין בעיה, מבחינתנו זה רישום של דוח פעולה ובזה זה נגמר.
זבולון כלפה: יש לך מעקב כמה דוחות דרך אגב יש מתוך אותם 286,000 מקרים של 2012?
זבולון כלפה: מן סתם ברישומים שלכם יש גם מספרים.
<שלמה אבוטבול: אז אני אומר, זה מבחינתנו דוח אירוע.
זבולון כלפה: לא, לגבי דוחות אירוע הבנתי, אני שואל שלב ב'.
<שלמה אבוטבול: בשלב הזה אין לפני כרגע את כמות הדוחות כי יש פה מספר גורמים שחוברים בנושא הזה.
<שלמה אבוטבול: אחד זה יכול דוח שנרשם על ידי שוטר, אחר יכול להיות על ידי פקח עירוני.
זבולון כלפה: יפה, אבל את הדוחות על ידי שוטר מן הסתם יש לך כי על זה אתה אמון, הרי זה תפקידך.
זבולון כלפה: מתוך 286,000 מקרים שהיו אצלכם או נרשמו אצלכם ביומן אתה יודע להגיד מספר מסוים?
זבולון כלפה: בועז, אתה רוצה לדבר?
בועז טופורובסקי: מאוד, חלום חיי לדבר.
זבולון כלפה: חלום חייך לדבר?
בועז טופורובסקי: במקרה הספציפי הזה.
זבולון כלפה: אתה יודע שיש פה כללים, חביבי.
זבולון כלפה: זה היושבת-ראש לא נמצאת היום הכללים יותר קשוחים.
בועז טופורובסקי: בגלל זה אני סותם, כשהיושבת-ראש כולם יכולים לדבר והיא אוהבת את זה.
זבולון כלפה: אל תנסה אותי כי אני יותר – אני פשוט משחרר את הפטיש.
<שלמה אבוטבול: כבודו, למשל יש לי פה נתון משנת 2011.
<שלמה אבוטבול: אם אנחנו מסתכלים על שנת 2011 אז מסך כל האירועים - - -
זבולון כלפה: רק שניה, אני רוצה להבין, מ-2012 אין לך סיכומים?
זבולון כלפה: כי הבאת את הדוגמה של 2012 וחזרנו אחורה.
<שלמה אבוטבול: במקרה לחברי יש פה את הנתון של 2011 כרגע.
זבולון כלפה: אז מן הראוי היה, אני חושב, פעמים הבאות שאתם מגיעים לדיונים בכנסת, היה רצוי להגיע עם חומר מוכן.
זבולון כלפה: אם אתה מתייחס ל-2012 בכמות הקריאות, 286,000 קריאות - - -
<אלעזר כהנא: יש גם קריאות של 2011, אפשר לראות את היחסים.
חמד עמאר: כמה קריאות ב-2011?
זבולון כלפה: דיברת לפני מספר משפטים על קריאות של 2012, 286,000, שאלנו: מעבר לרישום הראשוני של הפניה שנרשמה ביומן או לא יודע איפה, כתוצאה מאותו טיפול של אותו סייר שהגיע לשטח, כמה דוחות יש ב-2012?
<שלמה אבוטבול: אין לנו את הנתון הזה אבל יש את 2011.
זבולון כלפה: 2011, בואו נשמע, בסדר.
זבולון כלפה: רק הערנו הערה לסדר לגבי הפעמים הבאות.
<שלמה אבוטבול: ב-2012 7,688 דוחות שהוגשו על ידי המשטרה.
חמד עמאר: באיזו שנה?
<שלמה אבוטבול: 2012.
חמד עמאר: זה פחות מ-5%.
חמד עמאר: איזה 5%?
חמד עמאר: פחות בהרבה.
<שלמה אבוטבול: מעבר לזה יש את הדוחות שפקחי הרשות המקומיים מגישים גם.
זבולון כלפה: שניה אחת, אני רוצה שנעשה סדר בעובדות כדי שנוכל לגשת לאחר מכן.
זבולון כלפה: אותו מספר, לטעמי מפלצתי, שנקבת בו, 286,000 פניות, אלה קריאות שנרשמו במשטרה עצמה, מתוכן 7,688 מקרים בעצם קיבלו דוח, מה קרה עם כל ה-270,000?
<שלמה אבוטבול: חלקם זה אותם אנשים.
<שלמה אבוטבול: צריך לזכור שחלק אפילו מהקריאות האלה מתקבלות על אותו מקום אירוע.
<שלמה אבוטבול: דבר נוסף, מבחינת אלו שלא הוגשו, הרי אנחנו לא מגיעים ישירות ומגישים את הדוח לבעל המקום.
<שלמה אבוטבול: מזהירים, מבקשים להפסיק את הרעש, היה והופסק הרעש לא מגישים את דוח הקנס.
<שלמה אבוטבול: כלומר, אנחנו לא מראש הולכים, ניגשים ומגישים.
חמד עמאר: לפי מה שאתה אומר עכשיו יש לנו 2.5% של דוחות שהוגשו, סימן שכל השאר הפסיקו את הרעש רק בגלל שהגיעה המשטרה.
חמד עמאר: אם לא למה לא הוגש נגדם דוח?
<שלמה אבוטבול: אז אני אומר, כי יש מקומות שגם אני כמשטרה, אם הגעתי לאותו מקום ואכן בעל המקום אפשר לי להיכנס והפסיק את הרעש אז זה הפסיק, אז אין בעיה.
זבולון כלפה: זאת אומרת שבמקרה כזה לא נרשם שום דבר, רק סגירת האירוע.
<שלמה אבוטבול: כן, הגעתי, רשמתי את הפרטים, הסתיים האירוע.
זבולון כלפה: אז את הנתון הזה יש לך, דרך אגב?
זבולון כלפה: מתוך אותם 286,000 של אירועים שנסגרו שבהם לא היה צריך להגיע למצב של רישום דוח?
<שלמה אבוטבול: אין לי פילוח.
זבולון כלפה: אני רק רוצה לחדד את העניין כדי שתבין.
זבולון כלפה: אתה בא לפה עם נתון, מניח על השולחן 286,000 מקרים ב-2012 של פניות של הציבור אל המשטרה, אני מדגיש, יכול להיות שיש פניות נוספות לגורמים הנוספים כמו הרשות המקומית או מוקדים כאלה ואחרים.
זבולון כלפה: מתוך 286,000 מקרים אתה יודע לבוא ולהגיד לנו שבעצם לגבי 7,688 מקרים יש המשך טיפול, קרי סירוב של בעל המקום להפסיק את הרעש, התנהגות שאולי אפילו פגעה בשוטרים, אין לי מושג מה המשמעות של אותו דוח שאתה רושם.
<שלמה אבוטבול: לא הופסק הרעש וחזרו שנית לאותו מקום.
זבולון כלפה: אבל מצד שני אתה עדיין לא משלים לנו את החסר כי מדובר פה בפערים שאתה מבין שהם קצת קיצוניים.
זבולון כלפה: מ-286,000 מקרים רק 7,000 ומשהו יש?
זבולון כלפה: מה קורה עם כל השאר?
בועז טופורובסקי: הם מפסיקים, מה קורה?
חמד עמאר: ל-2.5% צריך להגיש דוח, השאר מפסיקים באופן אוטומטי, כשהגיע השוטר אליהם הפסיקו את הרעש.
רינה פרנקל: אם הפסיקו את הרעש אז למה להפעיל סנקציות?
<אלעזר כהנא: יש פה גם שאלה חוקית, לא על כל הקמת רעש אפשר גם לרשום דוח: יש רק בשעות המנוחה, יש שלא בשעות המנוחה.
<אלעזר כהנא: כמו שנאמר פה, 286,000, יכול להיות שעל כל אירוע יש כמה פניות.
זבולון כלפה: שלא בשעות המנוחה אתם מגיעים?
<אלעזר כהנא: אם זה רעש בלתי סביר אז כן, זה תלוי בהגדרה.
זבולון כלפה: מי יכול לקבוע מה סביר ומה לא סביר בזה?
<אלעזר כהנא: אלה הגדרות של חוק מניעת מפגעים, אלה הגדרות שקיימות היום החוק.
דוד צור: לא, האזרח.
זבולון כלפה: איך האזרח יכול למדוד כזה דבר, דוד?
דוד צור: מבחינתו זה סובייקטיבי.
דוד צור: הוא מרעיש לו – הוא קורא למשטרה.
דוד צור: הכרוניקה היא שרוב עבירות מוקד 100, בקיץ במיוחד, הן הקמות רעש.
דוד צור: אני יכול להגיד לך שיש לפעמים עשרות קריאות על אירוע אחד.
זבולון כלפה: דיברנו על זה בהתחלה.
דוד צור: לכן לא צריך להתרשם ממאות-אלפי הקריאות כי אלה קריאות למוקד.
דוד צור: כמה, אגב, אירועי סיור?
דוד צור: בזה גם תמצא שיש נפילה ממש דרמטית
זבולון כלפה: את זה ראינו, זה מה שראינו פה כרגע.
דוד צור: לא, אירועי סיור.
דוד צור: לא דוחות.
דוד צור: הוא מדבר על הדוחות.
זבולון כלפה: לגבי אירועי סיור לא קיבלנו את הסקירה על המספר הזה.
דוד צור: אז אני מניח שאם תשאל יראו לך שלא לכל קריאה שלחו אנשים כי לפעמים טלפונית מפסיקים את זה.
<אלעזר כהנא: לפעמים מגיעים וכבר הופסק הרעש.
<אלעזר כהנא: עד שמגיעה הניידת אין רעש.
זבולון כלפה: אז בסוף אפשר לתכלל?
זבולון כלפה: מתוך אותם 286,000, בואו נפלח אותם, יש מספרים, נתונים?
זבולון כלפה: או שרק הטבלה של ה-7,000?
<אלעזר כהנא: זה לא מפולח בצורה הזאת, זה לא נמדד בצורה הזאת.
<אלעזר כהנא: אין דיווח ברמה הזאת ומערכות שמודדות כל אחד מהאירועים איך הוא נסגר ואיך הוא לא נסגר.
<אלעזר כהנא: זה לעסוק בתיעוד יותר מאשר לעסוק באכיפה.
חמד עמאר: כשאתה בא לחוק כזה, כשאתה רוצה לאפשר לשוטר להיכנס לתוך בית אתה צריך לבוא אלי לכאן עם נתונים מאוד רציניים, עם ידע אדיר, עם שכנוע שישכנע אותי שיש לך זכות לבוא להיכנס לתוך בית בגלל ששמעת רעש.
חמד עמאר: אבל ממה שאתה נותן עכשיו, כאילו משהו לא מהעולם הזה ואתה בא להסביר לי: אני רוצה להיכנס לבית בגלל שאני שומע רעש – אתם צריכים לבוא יותר מוכנים למקרה כזה.
בועז טופורובסקי: וזה סובייקטיבי.
<אלעזר כהנא: אני חושב שהנתון מאוד מאוד משמעותי, אלה לא נתונים מבוטלים כלל וכלל.
<אלעזר כהנא: כולנו יודעים גם שהאירועים האלה, ושמענו כולנו בתקשורת על אירועים שמתחילים באירועי רעש ונגמרים במקום אחר לגמרי.
חמד עמאר: כמה מתוכם?
<אלעזר כהנא: ברור שמדובר על המיעוט, מיעוט קטן.
דב חנין: יש גם אירועים שבהם הורה לוקח את הילד שלו באוטו וזה נגמר טרגי אז אולי תאסרו גם על זה?
דב חנין: שקצין משטרה פשוט יוכל לעצור את אותו הורה שלוקח את הילד שלו באוטו.
דב חנין: אני מציע שתחשבו על זה.
<אלעזר כהנא: זה נכון אבל אולי צריך רק למקד על מה הדיון, מה החידוש בהצעה הזאת לעומת המצב הקיים.
<אלעזר כהנא: הרי סמכויות כבר יש גם היום, גם לתת, גם לתת דוח, גם לתפוס את המערכת - - -
זבולון כלפה: מהצעת החוק אנחנו מבינים שזה מקנה לכם את האפשרות במקרה של מבנה מגורים בעיקר להיכנס אחרי הזדהות שלכם ואז לבצע כניסה וחיפוש לאחר מכן.
<אלעזר כהנא: לא חיפוש, אלא הפסקת העבירה.
זבולון כלפה: בואו נעשה סדר, בהצעת החוק הממשלתית אתם מבקשים שתוקנה לכם הזכות, אל"ף, להיכנס לבית מגורים, בי"ת, לחפש ולגרום לכך שיפסק.
זבולון כלפה: שניה רגע, תכף נגיע למשרד המשפטים.
בועז טופורובסקי: בלי אזהרה אפילו, הוא רק צריך להזדהות.
זבולון כלפה: חבר הכנסת חנין, אמנם אני חדש בכנסת, לא כמוך ותיק, אבל האמן לי שאני - - -
דב חנין: גם אני חדש בכנסת.
זבולון כלפה: זה לא נראה לי.
חמד עמאר: כולנו חדשים, כולנו נבחרנו ואנחנו חדשים.
זבולון כלפה: אני מזמין אותך לדיון אחר הצהרים בהצעות לסדר כדי לשמוע על דברים מעיינים גם.
דב חנין: לא, אני חדש באופן קבוע.
זבולון כלפה: אני רוצה להבין כי מתוך המספרים שנתתם פה כרגע קצת עולה ספקנות לגבי היכולת של חוק הזה או הצורך בחוק מהסוג הזה כדי באמת לעמוד במספרים, כי לכאורה, לפי התיאור שאתם נותנים פה כרגע, נראה שרוב הבעיות נפתרות בסופו של דבר בצורה פשוטה, אלא אם כן תציגו פה תמונה אחרת.
זבולון כלפה: כי מצד אחד אתם מניחים פה על השולחן 286,000 מקרים, מספר עצום, שיכול להיות שהוא בנוי ממספר פניות על אותו מקרה, גם זה יכול להיות, כמו שדיברנו על זה קודם, אבל השאלה היא מה קורה אחר כך בשרשרת התהליך, אחרי אותו סיור שמגיע, אחרי הרישום ביומן, הסיור שהגיע, כן הוגש דוח, לא הוגש דוח.
זבולון כלפה: אז אתם אומרים שהוגשו בסך הכול 7,000 ומשהו דוחות, השאלה היא מה הלאה לגבי אותם דוחות?
זבולון כלפה: זה מתגלגל הלאה?
זבולון כלפה: אותם דוחות הוגשו בגלל לצורך העניין שנמנעה מכם האפשרות להיכנס?
זבולון כלפה: זה רוב הדוחות?
זבולון כלפה: זה חלק מהדוחות?
<אלעזר כהנא: אז ניסיתי להסביר, בעצם הנתונים האלה מאוד מאוד חשובים והם חשובים כדי להבין את תמונת המצב בתחום הזה, אבל הסמכות הספציפית הזאת היא לא באה להתמודד עם השאלות האלה כי ברור שרוב רובם של המקרים מטופלים ומטופלים בסדר ובסופו של דבר גם הרעש נפסק.
<אלעזר כהנא: ההצעה הזאת באה להתמודד עם אותם מקרים, וכאן רמ"ד סיור יוכל גם להתייחס לזה, שבהם מגיעה משטרה למקום אחרי הזמנה של שכנים, השוטר דופק בדלת ואומר לו: אדוני, אתה עושה פה רעש, אתה מפריע לשכנים, והוא עונה לו: שלום, אני שומע, יש לך צו חיפוש?
<אלעזר כהנא: השוטר אומר: אין לי צו חיפוש – אז תלך הביתה, אדוני השוטר.
<תומר רוזנר: כמה כאלה יש?
<אלעזר כהנא: ואז המשטרה הגיעה וכמו שהיא באה היא גם הולכת חזרה הביתה.
זבולון כלפה: אתה בעצמך נותן את התשובה כרגע.
<אלעזר כהנא: נכון, אני מדבר על המצב החוקי כיום.
זבולון כלפה: כמה מקרים כמו הדוגמה שנתת כרגע יש, 2, 6, 10, 1,000, 2,000?
דב חנין: אין להם נתונים, הם לא יודעים.
זבולון כלפה: אתה מכיר מן הסתם את האמרה של חז"ל שאומרת אטו ברשיעי עסקינן?
זבולון כלפה: הרי לא רוב העולם, לא כולם הם אנשים שהם לא שומרי חוק, פורעי חוק, לא מקשיבים למשטרה.
זבולון כלפה: בדרך כלל כשרואים את כחולי המדים אנשים עוברים לדום, רוב האנשים.
<אלעזר כהנא: האנשים הנורמטיביים, אנחנו לא מדברים על אלה.
<אלעזר כהנא: אילו באנשים נורמטיביים עסקינן אז בסדר, אבל מתוך 286,000 – ונניח שהם משקפים 150,000 מקרים לצורך העניין – כמה אחוז מאותם אנשים הם אנשים לא נורמטיביים ואז אתה מגיע למקום ומה שיוצא זה, אל"ף, משטרה שהתדמית שלה היא "איזו מין משטרה זו, אני לא אקרא להם עוד פעם".
זבולון כלפה: אבל יש פה דילמה בין כניסה למרחב הפרט של אותו אחד לצורך העניין שעובר עבירה של רעש, לבין, מצד שני, הצורך להגנה על שאר הציבור, שכנים ומסביב, קו התפר הזה.
זבולון כלפה: חקיקה נדרשת בדרך כלל להבנתי כדי לשקף מציאות שבאמת היא בעייתית מאוד, רוחבית, מקיפה, אבל אם זה משהו שולי השאלה אם זה המקרה הנדרש.
<אלעזר כהנא: התשובה היא שזה לא שולי, ואולי רמ"ד סיור יתייחס לזה.
<אלעזר כהנא: אבל אני אומר, שהצעת החוק נותנת את המנגנון והחוק יקבע שחייב להיות קודם כל סירוב.
<אלעזר כהנא: נבין על איזה סיטואציה החוק הזה מדבר, החוק הזה מדבר על מצב שיש רעש, יש תלונות למשטרה, מגיעה משטרה, דופקת בדלת והבן-אדם לא מוכן להפסיק את הרעש ולא מוכן - - -
חמד עמאר: מה אתם עושים במצב הזה היום?
<אלעזר כהנא: היום הולכים.
חמד עמאר: לא נותנים דוח?
בועז טופורובסקי: זה לא מה שבחוק, בחוק רשום שצריך סירוב.
חמד עמאר: אז למי אתם נותנים דוח?