GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שזה חדש, מה שאנחנו שומעים, שהיחידה התחילה לפעול ברצינות אבל עד עכשיו, הפעולות האלה, איך אומרים, היו הרבה ידיעות על כך שפענחו את מה שקרה בטובה זנגריה.
ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר, אני לא יודע מה קרה שם.
ג'מאל זחאלקה: היו רמיזות שזה לא בדיוק "תג מחיר".
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע, גם את זה המשטרה לא הכחישה ולא אמרה ואני רואה את הדבר הזה כמסוכן.
ג'מאל זחאלקה: את שריפת המכוניות אני ראיתי, הבית כמעט נשרף רק כיבו את האש.
ג'מאל זחאלקה: האש עלתה בצמחיה שבכניסה ליישוב, ואום אל קוטוף זה ישוב כל כך שקט, שדווקא לשם הולכים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהמשטרה צריכה לדעת, גם באמצעי מניעה, אני לא שוטר, אני לא יודע לעשות את התחזיות אבל אני חושב שמכאן צריך לחשוב גם על דרך הפעולה של טיפול בהם, שהם דווקא הולכים לישובים האלה כי הם יודעים שאין משטרה שם ואין בעיות בישובים האלה, אין עבריינות ואין כלום.
ג'מאל זחאלקה: הנוכחות המשטרתית מאד דלה בדרך כלל ויכול להיות שגם כאן, אם תעשה פעולה רצינית, אני חושב שאפשר אפילו לתפוס אותם "על חם".
יצחק הרצוג: רק להוסיף הערת השלמה: היו גם פעולות תג מחיר כנגד אתרי דת נוצריים.
יצחק הרצוג: כנסיות, לטרון ומקומות אחרים.
יצחק הרצוג: אני גם חושב שצריך לתת לזה משקל נפרד - -
דוד צור: דורמציון.
יצחק הרצוג: - - בגלל שיש לזה גם השלכה משמעותית - -
מוחמד ברכה: עיקר ההתמקדות שלך היא לא בפגיעה באנשים שנמצאים בשטח אלא איך זה יראה בעולם.
מוחמד ברכה: בסדר, נו.
יצחק הרצוג: לא, לא הבנת אותי טוב, דיברתי על הכל אבל בענין של מלחמת דת, לשחק עם הנושא של אתרי קודש בארץ הקודש זה - -
דוד צור: צריך להתייחס בחומרה לכולם בענין הזה.
דוד צור: אני אבקש מדוקטור גדי גבריהו, תציג את עצמך ואת הארגון אבל בקצרה כי אנחנו חייבים לחתור לסיום.
<גדי גבריהו: אני נציג של פורום שנקרא "תג מאיר", שמייצג 35 ארגונים מכל קצוות הקשת של החברה הישראלית.
<גדי גבריהו: אנחנו מוטרדים מאד מתופעת תגי המחיר.
<גדי גבריהו: לפני שבוע היה יום ה-30 לאביתר בורובסקי, השם יקום דמו ולא המתנחלים הקיצוניים ייקמו דמו.
<גדי גבריהו: היו 5 פעולות תג מחיר מתוזמנות.
<גדי גבריהו: לא יכול להיות שזה מקרה.
<גדי גבריהו: 5 אירועים בו זמנית זה כבר דגם של מחתרת.
<גדי גבריהו: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה למאמר שכתבת רב מהיישוב יצהר לפני למעלה מ-3 שנים, והוא כותב באופן מאד מדויק ומאד מדוקדק איך צריכות להיעשות פעולות תג מחיר.
<גדי גבריהו: הוא קורא לזה: אסטרטגיה של ערבות הדדית.
<גדי גבריהו: אני אקרא רק כמה משפטים כדי להראות את הרפיון של כל האנשים שיושבים פה, מצד שמאל שלי.
<גדי גבריהו: לרב קוראים הרב יוסי אליצור, הוא אחד ממחברי "תורת המלך", ויום לפני ה-30 של אביתר בורובסקי הוא פרסם מאמר נוסף, שגם אותו אני אקריא.
<גדי גבריהו: למחתרת הזאת יש הנהגה ומתעלמים ממנה.
<גדי גבריהו: והוא כותב ככה, לפני 3 שנים, אדוני היושב ראש: "אם ליהודים אין שקט גם לערבים אין שקט.
<גדי גבריהו: אם הערבים מנצחים בגלל אלימות כלפי יהודים גם היהודים ינצחו באלימות כלפי ערבים.
<גדי גבריהו: מובן שכל הנ"ל מוביל לפעולות חינניות, עם הרבה שמחה.
<גדי גבריהו: אפשר לנצל את כוחם של הנשים, הילדים והמבוגרים יחסית לחסימת כבישי גישה, ובזמן הזה לאפשר פעילות בוטה יותר כלפי גורמים עוינים בהמשך אותו הכביש.
<גדי גבריהו: אפשר לבצע פעולות שקטות ועמוקות במקביל לפעולות בלגן ופגיעות בגזרה ועוד כהנה וכהנה.
<גדי גבריהו: " ולא רק זה, הוא גם כותב: תיכנסו לחטמ"רים של צה"ל.
<גדי גבריהו: בדיוק נכנסו לחטמ"רים של צה"ל, וזה היה לפני 3 שנים.
ג'מאל זחאלקה: מה זה חטמ"רים?
<גדי גבריהו: חטיבה מרחבית, למחנות של צה"ל.
<גדי גבריהו: הוא מדבר באופן ספציפי על אדון שי ניצן, חבר שלך.
<גדי גבריהו: לפני 10 ימים כותב יוסי אליצור מאמר: "אולי מעטים מבצעים בפועל את המעשים המדוברים אבל רבים יותר ויותר מבינים את המעשים הללו ומרגישים שטוב שיש מי שעוד לב חם בו לבעור כנגד העוול והרשעות, נגד החלב והסובלנות שנותנים עוד ועוד כוח ותחושת ניצחון ביד הצד הרצחני והאלים.
<גדי גבריהו: " האיש ראש ישיבה מכהן.
<גדי גבריהו: על איזה חום יהודי הוא מדבר?
<גדי גבריהו: מי שלא מבין מה זה החום היהודי, שיפתח בבקשה את "תורת המלך", עמוד רי"ז, - -
דוד צור: לא נרצה לתת במה לספר הזה.
<גדי גבריהו: הבירור ההלכתי, שככה הגדירה אותו הפרקליטות.
<גדי גבריהו: זה בירור הלכתי, ושם הוא כותב: "הנקמה היא חום של צדק.
<גדי גבריהו: " ולכן, יש כאן מחתרת, ולא מחתרת, יש הנהגה רוחנית, ומישהו צריך להסביר מדוע ההנהגה הרוחנית ממשיכה לשתות כוס תה בסלון כשהפעילים נעצרים?
דוד צור: אני אתייחס לזה בסיכום.
דוד צור: תודה רבה, הדברים שלך חשובים מאד.
דוד צור: אני אבקש מעורך דין עותמאן, בבקשה.
דוד צור: תציג את עצמך ואת הארגון.
<נידאל עותמאן: אני ממרכז מוסאוא ואני מנהל המטה למאבק בגזענות בישראל, שישראל מבחינתנו זה 67.
<נידאל עותמאן: אנחנו לא נכנסים למקומות אחרים.
<נידאל עותמאן: המטה מונה כ-38 ארגונים, חלק מהם נמצאים גם ב"תג מאיר".
<נידאל עותמאן: אני אמשיך מאיפה שחברי, גדי, סיים: ענין אי העמדתם לדין ולפעמים גם אי חקירתם של אותם מסיתים וסגירת התיקים גם בעקבות חקירות קלות, זה מה שמביא לפעולות האלה.
<נידאל עותמאן: בעצם זה תרגום ישיר של ההסתה המתמשכת גם של אנשי דת, שממניע, מסיבות כל שהן, המדינה, הפרקליטות, היועץ המשפטי לממשלה, נמנעים מלנגוע בהם.
<נידאל עותמאן: יש פחד לנגוע במוסד הדתי של רבנות, הממשיכה להסית בכל יום.
<נידאל עותמאן: יש לגעת, ונמנעים מלחקור אותם אפילו.
<נידאל עותמאן: היו פניות רבות ליועץ המשפטי לממשלה.
<נידאל עותמאן: המשנה החליט לסגור את התיקים ואפילו לפעמים לא להורות לממשלה לחקור.
<נידאל עותמאן: על מנת לחקור את אותם רבנים צריך שתהיה הוראה למשטרה לחקור, והיועץ המשפטי נמנע להורות למשטרה לחקור, והוא שש לסגור את התיקים כשיש חקירות ויש מבצעים.
<נידאל עותמאן: בעצם, יש הרשאה מצד השלטונות לפעולות האלה כשלא מעמידים לדין.
<נידאל עותמאן: אם יש העמדות לדין ואם יש כתבי אישום, אז למה לא מפרסמים?
<נידאל עותמאן: המטרה של העמדה לדין היא גם הרתעה.
<נידאל עותמאן: כשלא מפרסמים את זה, אתם בעצם לא מעוניינים להרתיע.
דוד צור: עורך דין עותמאן, הבהרת את הנקודה שלך טוב ואני חושב שגם הצטרפת לקודמך והבנו.
דוד צור: אני רוצה לשמוע את ראש המטה, את איתן בן דוד, ואם תרצה אחרי זה, אתן לך להתייחס בקצרה כי אנחנו חייבים לסיים.
<איתן בן דוד: אני מצטער על האיחור, היתה פה איזו בעיית תיאום ונכנסתי באיחור קצת.
<איתן בן דוד: אני ראש המטה ללוחמה בטרור.
<איתן בן דוד: אני מייצג פה את משרד ראש הממשלה, אם כי זה לא בליבת העיסוק שלי אבל בהחלט ריכזתי חלק מהטיפול בנושא הזה בשנה האחרונה.
<איתן בן דוד: אני רוצה לומר בפתיחה, שאני חושב שיש קונצנזוס על הבעיה, על מהות התופעה, שראויה לכל גינוי.
<איתן בן דוד: אני חושב שיש לי הסכמה מלאה כמעט עם כל הדוברים פה, למעט אולי השניים האחרונים שאולי לא מכירים את כל העובדות אבל בהחלט אני מבין את העומק של הדברים.
<איתן בן דוד: צריך לומר שממשלת ישראל וראש הממשלה באופן אישי מטפל בנושא הזה, ולמעשה כל מה ששמעתם היום מהצד הזה של השולחן, הוא בטיפול של ראש הממשלה בצורה האישית.
<איתן בן דוד: בשנה האחרונה, כל הכלים המשפטיים, שדיברו עליהם פה, נעשו במסגרת אחת בגלל הבעיה הכאובה הזאת.
<איתן בן דוד: במשטרת ישראל היחידה הוקמה בעקבות דיון אצל ראש הממשלה, אחרי שכל הגורמים הביעו רצון לעשות שיתוף פעולה בין השב"כ למשטרת ישראל ולהביא יותר אינסנטיב לחקירות האלה, של תופעת תג המחיר.
<איתן בן דוד: לכן גם הוקמה היחידה, שאגב, היא תגדל.
<איתן בן דוד: היא היום מונה 30, היא תמנה 80.
<איתן בן דוד: הוקצה לכך תקציב מיוחד של עשרות מיליוני שקלים להקמת היחידה הזאת.
<איתן בן דוד: היא כבר פועלת והיא תביא את התוצאות הנדרשות, בדיוק לצרכים שאתם מבקשים פה, צרכי הבאה לדין.
<איתן בן דוד: השב"כ פועל בענין נמרצות.
<איתן בן דוד: זה שהעסק הוא שקט והוא בטיפול שב"כ, זה לא אומר שהדברים לא מטופלים.
<איתן בן דוד: יש, כמובן, גם במערכת החוקרת והאוכפת והמסכלת, וגם במערכת המשפטית, מן הסתם, תסכול לא מועט אבל פה מדובר על מדינת חוק, מדינה שצריך להביא אדם לדין בצורה מסודרת.
<איתן בן דוד: אף אחד לא משחרר אנשים שיש עליהם ראיות ברורות שקשורות לתופעת "תג מחיר".
<איתן בן דוד: גם הסוגיה של צווי הרחקה מטופלת על ידי משרד המשפטים והועברה פה.
<איתן בן דוד: ממשלת ישראל וראש הממשלה בהחלט פועל ברגע זה ממש לתת כלים משפטיים הכי טובים שרק אפשר גם לשירות הביטחון וגם למשטרת ישראל, כמובן יחד עם משרד המשפטים.
<איתן בן דוד: חלק מזה זה חוק המאבק בטרור וחלק אחר זה כלים משפטיים אחרים, שיביאו בסוף את האחראים לדין, אחרי שכמובן יתפסו אותם.
דוד צור: תודה איתן.
דוד צור: אני כן רוצה תגובה למה שנאמר פה על ידי שני החברים, גם עותמאן וגם גדי.
<שלומי אברמזון: במשפט אחד: אין סלחנות ואין התייחסות מיוחדת - -
דוד צור: הוא השתמש במילה "הרשאה", אני מזכיר.
<שלומי אברמזון: ודאי שאין הרשאה של גורמים אכיפת החוק או מתן היתר או קריצת עין.
<שלומי אברמזון: יש לנו, מה לעשות, חוק.
<שלומי אברמזון: יש סעיפי עבירה ואנחנו בוחנים את סעיפי העבירה אל מול הדברים שנאמרים, ההתבטאויות.
<שלומי אברמזון: מה לעשות, הם לא עולים כדי יכולת שלנו להגיש כתבי אישום פליליים.
<שלומי אברמזון: ירצה המחוקק לשנות את ההגדרות בסעיפי העבירה – יעשה כן.
<שלומי אברמזון: כרגע, על בסיס סעיפי העבירה - -
דוד צור: אתה אומר שבעצם יש לך בעיה בחוק.
דוד צור: החוק הוא לא מספיק טוב בתחום של ההסתה - -
יצחק הרצוג: אגב, השר דיבר על זה גם במענה.
<שלומי אברמזון: אני לא אגיד אמירה ערכית אם הוא מספיק טוב או לא מספיק טוב.
<שלומי אברמזון: יש שם איזונים.
<שלומי אברמזון: ברגע שאתה מדבר על התבטאות זה נכנס למגרש של חופש הביטוי, שאתה לא תמיד רוצה להשתמש בו בכלים הפליליים ולהגיש כתבי אישום.
<שלומי אברמזון: לכן, יש פה מערך איזונים שהמחוקק החליט.
<שלומי אברמזון: למשל, בנוגע להסתה לאלימות, שצריך להוכיח אפשרות ממשית שזה מדרג גבוה שהמעשים האלה יובילו לכדי מעשי אלימות.
דוד צור: אבל זה בפסיקה.
<שלומי אברמזון: לא, זה בחוק.
מוחמד ברכה: אבל הממשלה אישרה את חוק הטרור החדש, שהוא חמור ביותר.
מוחמד ברכה: אני יכול להצהיר כאן שהוא לא מקובל עלי, לא לגבי יהודים ולא לגבי ערבים.
מוחמד ברכה: לכן, אני כמובן מודע שכתב האישום הוא כתב אישום והערכאה המשפטית היא ערכאה משפטית אבל לדעתי, המאמצים שמושקעים אינם מספיקים, מתוך העובדה שאף מקרה עוד לא פוענח במלואו, למעט מה ששמענו כאן, ועל זה עדין - -
<שלומי אברמזון: רק אתקן ברמה העובדתית: הוגשו מספר כתבי אישום בעבירות המסווגות, נגיד: תג מחיר, כניסה לכפר, שריפת רכבים ערבים וריסוס כתובות.
<שלומי אברמזון: להגיד לך שיש עשרות תיקים כאלה?
דוד צור: אגב, מה עם הרשעות בענין?
דוד צור: יש כבר הרשעות בתיקים האלה?
<נידאל עותמאן: וגם באיזה סעיפים ההרשעה, זה חשוב.
ג'מאל זחאלקה: יש לי הערה קצרה מאד: אתם דיברתם על מעצרים ועל תיקים.
ג'מאל זחאלקה: האם על עבירות שבוצעו בתוך גבולות ישראל ב-67 לא בגדה המערבית, היו מעצרים?
ג'מאל זחאלקה: כלומר, בישובים שהכרתי ובישובים אחרים, שהפעולות שנעשו בתוך ישראל?
דוד צור: כמו טובא, כמו אום אל קוטוף.
דוד צור: תשובה זריזה.
<גלית זיו: היו גם בתחום המחוז הצפוני, מחוז ירושלים, מחוז המרכז ומחוז חוף לצורך הענין, היו מעצרים.
<שלומי אברמזון: למה, אדוני, זה רלוונטי?
<שלומי אברמזון: ההתייחסות היא שווה לכל המקומות שבהם מבוצעת - -
ג'מאל זחאלקה: כי היחידה היא בש"י.
ג'מאל זחאלקה: אתה מדבר על טיפול - -
דוד צור: אין קשר למיקום.
דוד צור: היא במטה הארצי לצורך הענין, ולכן יש פה גם ראיה ארצית.
דוד צור: הוא נמצא במחוז ש"י.
דוד צור: לדעתי, היא ענתה לך על השאלה הזאת קודם כי הראיה היא ראיה מחוזית - -
ג'מאל זחאלקה: לגבי אותן עובדות אני רוצה לדעת לגבי הישובים האלה כי התושבים של הישובים האלה שאלו אותי פשוט.
<גלית זיו: היו מעצרים במקומות אחרים חוץ ממחוז ש"י.
דוד צור: אם זה נתונים שאפשר לתת אותם, אני מבקש שתעבירי את הנתונים ישירות, כדי שנוכל להשיב.
דוד צור: אני מבקש מאבו חמיד סלמאן, בבקשה בקצרה.
<אבו חמיד סלמאן: בוקר טוב לכולם.
<אבו חמיד סלמאן: אני יושב ראש הוועד של הישוב ביר הדאג'.
<אבו חמיד סלמאן: הוזכר כאן שהיתה איזו שהיא בעיה עם רתמים.
<אבו חמיד סלמאן: חשוב להבין שהישוב ביר הדאג' נמצאת במקום הזה כבר קרוב ל-20 שנה, וחבל שחברת הכנסת שקד לא כאן.
דוד צור: הנה היא נכנסה.
דוד צור: איילת, בדיוק אמרנו לו להשיב כשנכנסת.
דוד צור: אתה יכול לחזור בבקשה?
<אבו חמיד סלמאן: אני רוצה להגיד שהישוב הזה קיים כבר קרוב ל-20 שנה, הוא הוקם ב-94.
<אבו חמיד סלמאן: אנחנו גרים בשכנות לרביבים, משאבי שדה וגם אשלים, ופשוט היה שקט מופתי לאורך כל התקופה.
<אבו חמיד סלמאן: הסיפור התחיל עם הגעת הקבוצה של רתמים בשלוש השנים האחרונות.
<אבו חמיד סלמאן: זה התחיל בחסימה של כבישי גישה של ביר הדאג' ואלימות כי הרקע של החבר'ה האלה שהגיעו, הם הגיעו גם מיהודה ושומרון.
<אבו חמיד סלמאן: הם גרו לפני זה ביהודה ושומרון.
<אבו חמיד סלמאן: אז הסיפור התחיל עם חסימת הכניסה של הישוב.
דוד צור: דווקא אתם צריכים לשמוח, לפחות חברי הכנסת.
דוד צור: יש פינוי מאיו"ש לכיוון קו ירוק.
<אבו חמיד סלמאן: אני אתן לך דוגמה.
<אבו חמיד סלמאן: זאת התנהגות שלא מאפיינת את האזור שלנו בכלל כי אם - -
דוד צור: חברת הכנסת שקד מיקדה את הענין שלה בזריקות אבנים.
דוד צור: אתה נותן פה איזה רקע, כביכול, לכאורה, שעולה ממנו שאפילו אפשר להצדיק את זה.
איילת שקד: אני רוצה להגיד ששמעתי על סלמאן הרבה, והרבה דברים טובים מתושבי רתמים ושהם עובדים בשיתוף פעולה אתך.
איילת שקד: הם רוצים להרגיע את המצב ולא להחמיר אותו.
<אבו חמיד סלמאן: קודם כל, היתה ישיבה של סולחה בשבוע האחרון.
<אבו חמיד סלמאן: כמו כן, הסיפור של זריקת האבנים האחרון התחיל משריפת אוהל של אחד מתושבי רתמים - -
דוד צור: זה ודאי לא טוב וזה גם לא מקובל.
<אבו חמיד סלמאן: בוודאי.
<אבו חמיד סלמאן: אנחנו מגנים את האלימות.
דוד צור: צריך לפתור אולי את הבעיה של גישה לכפר.
<אבו חמיד סלמאן: אני בא ואומר ברי"ש גלי, שאנחנו מגנים את האלימות על כל סוגיה אבל מצד שני, אנחנו רוצים שהחוק יטפל באלימות בצורה שווה.
<אבו חמיד סלמאן: האיש הזה, ששרף את האוהל, עדין מסתובב חופשי והמנהל, שטענו שאיים על מישהו מרתמים, הוא נמצא היום במעצר בית.
דוד צור: אתם מכירים את הענין הזה?
<גלית זיו: כן, אנחנו מכירים ואני לא יודעת אם אני יכולה להתייחס.
<גלית זיו: אני חושבת שלא כדאי להתייחס לזה.
דוד צור: אם את מנועה, אז לא.
דוד צור: כמה אנשים יש בישוב הזה?
<אבו חמיד סלמאן: אנחנו כ-5000 איש בביר הדאג'.
<אבו חמיד סלמאן: רתמים הגיעו כ-50 משפחות נדמה לי.
<אבו חמיד סלמאן: אם בהתחלה באו וחפרו עם חפיר, סגרו - -
מוחמד ברכה: עד שבאו, לא היו בעיות.
<אבו חמיד סלמאן: לא היו בעיות.
<אבו חמיד סלמאן: אנחנו שם 20 שנה.
מוחמד ברכה: מה יש לספר כאן?
מוחמד ברכה: זה אנשים שמתמחים בפרובוקציה.
מוחמד ברכה: הם לא הועתקו מהשטחים לתוך ישראל אלא העתיקו את עצמם לתוך ישראל.
מוחמד ברכה: אז באה קבוצה ועוד באים ומתבכיינים פה?
<אבו חמיד סלמאן: אני רוצה להגיד שאחד התושבים של רתמים יצא מהישוב שלו.
<אבו חמיד סלמאן: יש כביש גישה משותף שלנו ושל רתמים.
<אבו חמיד סלמאן: יש עדר אחד של תושבת שעברה את הכביש.
<אבו חמיד סלמאן: הוא נכנס בעדר הזה, פגע בכבשה ששברה לו את הפנס.
<אבו חמיד סלמאן: הוא ירד מהאוטו שלו ורדף אחרי העדר ורצה לקחת כבשה כתג מחיר לפנס שלו.
<אבו חמיד סלמאן: מצד שני, התקשורת משחירה אותנו כל הזמן ומצד שלישי, גם החוק לא מגן עלינו.
<אבו חמיד סלמאן: פתאום רתמים הם הקורבן ואנחנו העבריינים בסוגיה הזאת.
דוד צור: תודה רבה להערה של הפינה הזאת.
דוד צור: זה נושא שנצטרך לטפל בו.
דוד צור: יואל, ממש בקצרה לסוף.
<יואל הדר: רציתי להגיד שאני משתתף בהרבה מאד ישיבות של השר לביטחון פנים, ואני חושב שדווקא בנושא הזה היה מיקוד שלא ראיתי בהרבה מאד מהפעילויות שהשר לביטחון פנים השתתף, גם בהנחיית ראש הממשלה, גם ראיתי את שר המשפטים הקודם, ישיבות אד-הוק, מרגע לרגע, כולם פינו את היומן שלהם רק בשביל הנושא הזה בגלל הבעייתיות של הנושא.
<יואל הדר: גם חבר הכנסת הרצוג הציג את הבעייתיות מעבר לתוך המדינה גם בגלל כל החשיבות של הנושא הזה.
<יואל הדר: השרים וראש הממשלה מיקדו את הנושא הזה.
<יואל הדר: יחידה לא קמה תוך שנתיים אם אין משהו מאד רציני שהממשלה מחליטה בזמן של בעיה של תקציב להקים כזאת יחידה.
<יואל הדר: סימן שהממשלה בהחלט רואה את החשיבות והפעילות, ואנחנו נראה את זה גם בהמשך.
<יואל הדר: זה בא לא רק מטעם הממשלה, גם התושבים האחרים שנמצאים שם לא רואים את הפעילות הזאת כפעילות מבורכת.
<יואל הדר: נהפוך הוא.
<יואל הדר: לכן, כל הפעילות ביחד, לדעתי, תביא בסופו של דבר את התוצאות שכולנו שמצפים להן.
דוד צור: אני מסכם את הדיון הזה: קודם כל, אני שמח להצעה הדחופה שהעלתה את הסוגיה הזאת.
דוד צור: אין ספק שגם שמענו את זה וזה חוצה מפלגות, ושימו לב שיש פה מהקשת הרחבה, גם קואליציה וגם אופוזיציה, וזה לא נושא פוליטי.
דוד צור: זה נושא מהותי שגורם לנו להיראות רע מאד וזה גם פוגע, מעבר לפגיעה הפיסית בקורבנות העבירה, זה פוגע בנו כריבון, כמדינה, שאזרחיה לוקחים את החוק לידיים ובעצם פוגעים בנו בכל היבט.
דוד צור: אני לא מקבל את מה שנאמר פה במפורש או במרומז לגבי עצימת עין, הרשאה.
דוד צור: שמענו פה גם עשיה מצד הרשויות, גם ממשרד המשפטים, גם מהמשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, וגם בעיקר מטה ראש הממשלה ללחימה בטרור, איך ההתייחסות היא התייחסות רצינית ומהותית, מקצועית.
דוד צור: הקמת גוף מיוחד שיטפל בנושא הזה הוא לא דבר של מה בכך, כפי שגם ציין יואל בסוף.
דוד צור: אני חושב שאנחנו מאד נשמח לראות את הפירות של היחידה הזאת ואחרות ביחידות המחוזיות.
דוד צור: החשש של חבר הכנסת זחאלקה, אני אומר שלא צריך פה, בענין הזה, להיות מוטרדים האם הנושא יטופל ביחידה הארצית או לא.
דוד צור: אני דווקא אומר את זה כמי שהיה מפקד מחוז ונאבק לטפל בתיקים במסגרת המחוז הטריטוריאלי.
דוד צור: המודיעין שלפתחו של מחוז הרבה פעמים יותר רלוונטי לחקירה מאשר יחידה ארצית, אם כי ההיגיון להקים את זה במחוז ש"י הוא היגיון נכון ארגונית.
דוד צור: לכן, אני חושב שחובת ההוכחה בסוף תהיה עליכם, וגם להוכיח לחבר הכנסת זחאלקה את מה שאמרתי דרך הגילויים שיבואו באותם מקרים, בעיקר במקומות בהם צוינו.
דוד צור: הנושא של הפומביות, אמרתי את זה במהלך הדיון ואני רוצה להדגיש את זה גם עכשיו: חשוב מאד להוציא ברמה ההסברתית-תקשורתית את כל מה שנעשה, כי נעשה כולל המעצרים, כולל כתבי האישום וגם ההרשעות.
דוד צור: זה משהו שלדעתי ישנה אולי קצת מהתפיסה הציבורית.
דוד צור: אני חושב ואני מרגיש את זה שנים, שהנושא של ההתייחסות לעבירות ההסתה בחוק, גם בחוק החדש, הוא סוגיה שהיא יותר בעייתית ודורשת פתרון.
דוד צור: טוב שנכנסה יושבת הראש הקבועה וגם יצאה.
דוד צור: אני אבקש לזמן דיון בוועדת המשנה, שיש לה יכולת להיכנס לפרטים ברזולוציות יותר סודיות, מסווגות, כדי שאפשר יהיה לשמוע גם את שירות הביטחון ואז להביא את הגורמים המקצועיים.
מוחמד ברכה: בנוסף, אני מציע, אדוני היושב ראש, שתיתן למשטרה תקופת זמן עד שתושלם הכנת היחידה הזאת, ויבואו בעוד חודש חודשיים, מתי שתקבע.
דוד צור: הם לא צריכים לבוא, הם יכולים לדווח לנו על סיום - -
מוחמד ברכה: לא, שיתקיים דיון, שהם יציגו מה קורה ומה התקדם וכולי.
דוד צור: אז אני מקבל.
דוד צור: אני מניח שגם הדיון בוועדת המשנה לא יערך בחודש הקרוב ולכן, עד אז תבואו לדיון הזה ותדווחו לנו על ההתקדמות.
דוד צור: נקיים דיון בוועדת המשנה, שייתן לנו תמונה רחבה.
דוד צור: לגבי הסוגיה של ביר הדאג': קודם כל, שמחתי לשמוע אותך כיו"ר ועד הישוב.
דוד צור: צריך יהיה, בסופו של דבר, לדור בשכנות טובה עם השכנים שלכם ולהגיע להבנות.
דוד צור: אלימות מצד אחד בטח לא יכולה להצדיק אלימות מצד שני, ולא מתקנים עוול אחד בעוול שני ולכן, טוב שאמרת מה שאמרת אם כי, אני אומר שחייבים לפתור את הבעיות האלה, זה לפתחו של משרד הפנים ועוד מקומות אחרים.
דוד צור: אני בטוח שהמשטרה תעשה לגילויים אחרים.
מירי רגב: חברים יקרים, בוקר טוב לכולם.
מירי רגב: אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ביום חגיגי שבו הכנסת מציינת את יום הסביבה, יום שבו מן הסתם ועדות הכנסת יעסקו בנושאים שקשורים לסביבה, מליאת הכנסת תעסוק בסוגיות סביבה וכולם מתוך כוונה להמשיך ולהעלות את המודעות לסוגיות סביבה ולנושא הסביבה, כדי להיטיב את החיים של כל אחד ואחת מאתנו על פני כדור הארץ.
מירי רגב: הנושאים שהוועדה תעסוק בהם היום, ולקראת השעה 12:00 יצטרף אלינו גם השר להגנת הסביבה, השר עמיר פרץ, נעסוק היום בשני נושאים.
מירי רגב: הדיון הראשון יהיה בסוגיית מצב חופי הרחצה במדינת ישראל והדיון השני יהיה על פליטת גזי החממה.
מירי רגב: את הנושא העיקרי יציגו נציגי השלטון המקומי, בעקבות דרישה שלהם לקיים את הדיון, וכמובן כל הארגונים השותפים, נשמח לשמוע את עמדתם.
מירי רגב: אני יודעת שהיום מרכזת חברתי חברת הכנסת תמר זנדברג את השדולה שלכם, ביחד עם השדולה של חבר הכנסת דב חנין ושל חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בשעה 14:00.
תמר זנדברג: השדולה לתחבורה בת קיימא של חבר הכנסת יריב לוין ושלי מארחת את השדולה החברתית-סביבתית בשעה 14:00.
מירי רגב: אמרתי שאני יודעת שאתם הולכים לכנס היום את השדולה שלכם בשעה 14:00 לכבוד יום הסביבה, ופעלתם בנושא הזה גם בקדנציה הקודמת.
מירי רגב: אני יודעת, ואני שותפה לעשייה שלכם, אז באמת יישר כוח.
מירי רגב: בהצלחה בכינוס השדולה.
מירי רגב: בדיון הזה נדון בסוגיית חופי הרחצה.
מירי רגב: מי שרוצה לדבר, נא יירשם אצל מנהלת הוועדה.
מירי רגב: נפתח את הדיון עם כמה אמירות שלי בסוגיה הזאת.
מירי רגב: חוק החופים אושר בעצם בשנת 2004.
מירי רגב: החוק קובע שאנחנו, גופי הממשלה, נשמור על החופים כחופים נקיים, חופים לא מזוהמים, חופים שאזרח יכול לבוא אליהם וליהנות מן המראות.
מירי רגב: לא שיראה מולו בתי-מלון ומסעדות ואולמות, עם כל זה שאולי המבנה יפה מאוד, אלא שתהיה לנו יכולת במדינה הקטנה שלנו ליהנות מחופי הים.
מירי רגב: ליהנות מחופי הים לא רק ברמת הנגישות של הגעה לחופים, לא רק ברמה של מחיר הכניסה לחופי הים, אלא גם ברמת מצב המים – שהמים לא יהיו מזוהמים, שאנשים יוכלו להתרחץ במים, שחיות יוכלו להיות במים ולחיות בהם, שאנחנו לא נהיה גורמים מזהמים.
מירי רגב: בעצם התפקיד שלנו לראות האם החוק הזה מתקיים, האם אוכפים את החוק, באילו מקומות לא אוכפים את החוק הזה ומדוע.
מירי רגב: נחלק את הדיון, לפני ההצגה, לשני נושאים.
מירי רגב: נושא אחד יהיה התשלום והנושא השני יהיה הזיהום.
מירי רגב: אני רוצה בשלב הראשון שנציג המשרד להגנת הסביבה יציג את הנושא.
<רני עמיר: שמי רני עמיר.
<רני עמיר: אני ראש אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: אתה תפתח ותציג בקצרה את סטטוס החופים במדינת ישראל, גם ברמה הבריאותית כמובן, הגנת הסביבה, ולאחר מכן אולי תוכל להגיד איזו מילה בעניין התשלום.
מירי רגב: נציגי משרד הפנים נמצאים פה?
מירי רגב: משרד הפנים יתייחס לתשלום.
מירי רגב: נציג משרד הבריאות נמצא כאן?
מירי רגב: אתה תתייחס לנושא הזיהום, הבריאות וכל הסוגיות שמשרד הבריאות אחראי עליהן.
מירי רגב: נתחיל עם המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.
<רני עמיר: קודם כול, אני חושב שהדיון הזה חשוב מאוד ואני מודה לך ולבית הזה על הדיון.
<רני עמיר: אני אדבר על דברים שאנחנו מתעסקים בהם, ואשתדל לא לדבר על דברים שאנחנו לא מבינים ולא מתעסקים בהם, כמו למשל תשלום בחופי רחצה.
<רני עמיר: זה לא תחום עיסוקנו, זה תחום עיסוקו של משרד הפנים.
<רני עמיר: מרכז המחקר והמידע של הכנסת עשה פה עבודה מקיפה למדי.
<רני עמיר: אני יכול להגיד כמה דברים.
<רני עמיר: לנו במשרד להגנת הסביבה יש כמה ממשקים עם נושא החופים בארץ.
<רני עמיר: הראשון, ואולי אפילו הכי חשוב, הוא התכנון.
<רני עמיר: המשרד להגנת הסביבה חבר בוועדה לשמירת הסביבה החופית מתוקף חוק שמירת הסביבה החופית, או כפי שנהוג לקרוא לו בקיצור "חוק החופים", אותו חוק מ-2004.
<רני עמיר: הוועדה לשמירת הסביבה החופית בעצם עובדת במינהל התכנון ואנחנו חברים בוועדה הזאת, ובוועדה הממיינת שלה שבעצם קובעת אילו תוכניות יעלו לדיון במליאה.
<רני עמיר: למעשה מאז קיום החוק הזה ותפקודה של הוועדה לשמירת הסביבה החופית, אפשר לומר שחל מהפך בגישה של גופי התכנון בכלל בנושא הבנייה באותה רצועה שנקראת- - -
מירי רגב: עד 100 מטר.
<רני עמיר: בדיוק.
<רני עמיר: ה-100 מטר זה מה שנקרא "תחום חוף הים", ו-300 מטר זה מה שנקרא "תחום הסביבה החופית".
<רני עמיר: כל הדוחות מראים שבעצם מאז קיום הוולחו"ף, בשמו המקוצר, נמנעו המון-המון תוכניות שלא היו צריכות להגיע לשם מלכתחילה, ואלה שכבר קיבלו היתרים, קיבלו היתרים בצורה מיטיבה, או לפחות מתמודדת יפה עם ההשלכות הסביבתיות של תוכניות בסביבה החופית.
מירי רגב: מה קורה עם תוכניות שכבר אושרו?
<רני עמיר: בנושא הזה יש עכשיו יוזמה של חבר הכנסת חנין, שכבר הוצגה בכנסת שעברה ולא עברה.
<רני עמיר: אנחנו מאוד-מאוד תומכים בהצעה הזאת.
<רני עמיר: אני חושב שההצעה הזאת באמת מתמודדת – אם החוק יעבור נוכל להתמודד.
מירי רגב: איזו הצעה?
<רני עמיר: יש הצעת חוק של חבר הכנסת חנין – אני מניח שהוא יציג אותה טוב יותר ממני – שבאה לבדוק את כל התוכניות הישנות.
מירי רגב: אבל למה צריך הצעת חוק?
מירי רגב: יש ועדת תכנון ובנייה שלוקחת את החוקים הקיימים ובודקת האם הפרויקטים שאושרו בקו גבול שהוא מעבר ל-100 מטר תואמים את החוק או לא ולפי זה מחליטה.
מירי רגב: לשם מה צריך חוק?
תמר זנדברג: החוק לא חל רטרואקטיבית.
<תומר רוזנר: יש לה סמכות כזאת.
מירי רגב: בוודאי יש לה סמכות.
מירי רגב: לוועדת תכנון ובנייה יש סמכות לפתוח תוכניות ולראות האם תוכניות מסוימות נמצאות בהלימה לחקיקה או לא.
דב חנין: זאת דעתו של היועץ המשפטי שלנו.
דב חנין: זה לא דעתם של היועצים המשפטיים- - -
מירי רגב: נמצא כאן נציג משרד הפנים.
מירי רגב: הוא יתייחס גם לסוגיה הזאת מאוחר יותר, כאשר נגיע אליו.
מירי רגב: תרשום לך.
מירי רגב: מעבר לתשלום תתייחסו גם לנושא ועדות התכנון, לגבי תוכניות שכבר אושרו בעבר.
<רני עמיר: זה נושא כבד, שמן הסתם נדון עליו אחר-כך.
<רני עמיר: נושא כבד נוסף, ולא תכנוני, שאת הזכרת בתחילת דבריך, הוא נושא הפיקוח והאכיפה.
<רני עמיר: אנחנו יודעים שלצערנו הרב לאורך החופים, ברצועה של ה-100 מטר ושל ה-300 מטר, יש מפגעים, חלקם בני עשרות שנים, חלקם גם נבנים מתחת לעיניים של הרשויות.
מירי רגב: כאשר אתה מדבר על מפגעים, אנא פרט איזה סוג מפגעים.
<רני עמיר: למשל גדרות, למשל שלטים, למשל מסעדות, למשל בניינים כאלה או אחרים, או אפילו ערימות עפר שמושמות על חוף הים בסביבה החופית בניגוד להיתרים ובניגוד לכל דין.
<רני עמיר: החלטנו לנקוט בכמה צעדים בנושא הזה.
<רני עמיר: אני יכול להגיד שיש לנו גם כמה הצלחות.
מירי רגב: מי אמור לאכוף את זה?
מירי רגב: אתם?
<רני עמיר: אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה מבצע אכיפה של חוק שמירת הסביבה החופית, אבל לשמחתי אני יכול להגיד שאנחנו לא לבד.
<רני עמיר: פרקליטות מחוז חיפה, למשל – ואני מביא את זה כדוגמה, כי זה דוגמה יפה מאוד שהיום גם מחקים אותה במקומות אחרים בארץ – ריכזה צוות אכיפה בין-משרדי, שמונה את כל הגופים הרלוונטיים, כולל המשרד להגנת הסביבה, כולל משטרת ישראל, כולל משרד הפנים, המחלקה לאכיפת חוק התכנון והבנייה, כולל מינהל מקרקעי ישראל, שרבים אומרים עליהם דברים רעים אבל צריך גם להגיד מילים טובות, בעניין הזה הם יחד אתנו.
<רני עמיר: וכשמגיעים למצב שבו צריך להסיר מפגעים מן הסביבה החופית- - -
<קריאה: כולל הרשות המקומית.
<רני עמיר: כולל הרשות המקומית, לפעמים כן ולפעמים לא.
<רני עמיר: אבל במפורש יש לנו כמה הצלחות.
<רני עמיר: אני יכול להביא בתור דוגמה 4 מסעדות שהיו בחוף גבעת אולגה בחדרה מזה עשרות שנים ובפעילות מאוד אינטנסיבית, שארכה בערך שנה וחצי, המסעדות הללו נהרסו, פונו מן החוף והיום החוף חזר לציבור.
מירי רגב: בסך הכול אתה מרגיש שבסוגיית הפיקוח והאכיפה אתם יכולים לבצע את הסמכות שלכם?
<רני עמיר: אני חושב שאנחנו מסוגלים, ואנחנו גם עושים.
<רני עמיר: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו פה הוא הפסולת בחופים.
<רני עמיר: גם את זה הזכרת קודם.
<רני עמיר: אין ספק שכאשר הציבור מגיע לחוף פתוח – אני מדבר כרגע בעיקר על חופים פתוחים, חופי רחצה מוסדרים הרשות המקומית מנקה ומשרד הפנים מסתכל והם בדרך כלל מוחזקים בצורה טובה מאוד.
<רני עמיר: החופים הפתוחים הם הבעיה שלנו, כי אזרח שלא רוצה להתרחץ אלא רוצה רק לרדת לחוף ולהסתכל על השמש השוקעת מוצא פעמים רבות חוף מלוכלך.