GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמואל גולן: האחריות נופלת על הרשות המקומית ובחלק מהמקרים, מטבע הדברים לא ניתן לדרוש ממשרד הפנים שידפיס 1,600 פתקי הצבעה ל-1,600 רשימות, ולכן כל רשות או כל מנהל אזורי הוא זה שעושה את הדבר הזה בתקציב שיש לו ביחד עם הרשות המקומית.
<שמואל גולן: אנחנו זיהינו בחלק מהדברים שכאשר הם לא מתוכללים על-ידי משרד הפנים, היו עסקאות כאלה ואחרות לא טובות.
<שמואל גולן: אני מדבר על ארגזי ההצבעה, אני מדבר על כל הלוגיסטיקה שסביב ההצבעה הזאת, כשמוטלת האחריות על הרשות המקומית.
<שמואל גולן: היא כמובן צריכה לתקצב את העניין הזה, והזכירו פה את הנושא של התקציב.
<שמואל גולן: עם זאת, גם ההתקשרות צריכה להיבחן, כי במקומות מסוימים היתה השתוללות לא קטנה בנושא של מחירים שדרשו מכל מיני רשויות מקומיות, ואין ברירה, צריך לרכוש ארגזים, אז רוכשים ומשלמים.
<שמואל גולן: לגבי הניהול – קחו לתשומת לבכם שפרסום התוצאות חייב על-פי החוק להיות ברשומות בתוך 21 יום, בפעם הקודמת זה לא עמד בקריטריונים האלה וצריך לבחון איך משדרגים את העניין הזה.
<שמואל גולן: לגבי הרשויות המקומיות – א', הזכרנו פה את הנושא של תקצוב הבחירות.
<שמואל גולן: בפעם הקודמת, אולי חלק מהרשויות המקומיות פשוט לא תקצבו.
<שמואל גולן: גברתי, העלית את הנושא של האבטחה.
<שמואל גולן: האבטחה מושרשת בפנים בתקצוב, שכולל סדרנים, מאבטחים וכל בעלי התפקידים שאמורים לקבל כסף לעניין הזה.
<שמואל גולן: חלק מזה כמובן צריך להיות מתוקצב.
<שמואל גולן: רשויות שלא תקצבו, היו אחרי זה בבעיות רציניות מאוד.
<שמואל גולן: מזכירי ועדות קלפי – נאמר פה שהולכים עכשיו לגייס כמעט 10,000 מזכירי קלפיות.
<שמואל גולן: היתה בעיה רצינית מאוד בפעם הקודמת, כשזה היה בסמיכות למערכת הבחירות לכנסת, ומשום מה החליט האוצר לקצץ בשכר ששילמו למזכירי הקלפיות בהשוואה למה שהיה בבחירות לכנסת, ולכן לא הגיעו אנשים.
<שמואל גולן: היה קשה מאוד לגייס בפעם הקודמת ועדות קלפי, מזכירי ועדות קלפי, וכמובן ברגע שאתה בקושי מגייס, גם מערכת ההכשרה שלך מוגבלת ואתה לא מגיע בצורה מסודרת.
<שמואל גולן: מצאנו והתרענו פה על הנושא של הנפוטיזם.
<שמואל גולן: הרבה קרובי משפחה הועסקו בוועדות, ומי שרוצה להתעמק, מצאנו לפחות 2,300 קרובי משפחה שהיו בוועדות.
<שמואל גולן: הוועדות האלה הפכו לעסק משפחתי, ולכן צריך לתת את הדעת איך מתמודדים עם העניין הזה.
<שמואל גולן: עם זאת, אני מזכיר, היתה בעיה רצינית מאוד לגייס.
<שמואל גולן: אני רוצה להגיד לכם שביקרנו בקלפיות.
<שמואל גולן: נכנסתי יום אחד לקלפי אחת, הסדרן היה המזכיר.
<שמואל גולן: לא היה אף אחד.
<שמואל גולן: הסדרן הוא זה שפתח את הקלפי והוא היה המזכיר.
מירי רגב: זה מקום נהדר להמון-המון זיופים ותקלות.
<שמואל גולן: כמובן שזה מקום לזיופים ולכל הדברים האלה.
<שמואל גולן: מצד שני, היו גם מזכירים במקומות מסוימים בעודפים.
<שמואל גולן: זה עלה הרבה כסף.
<שמואל גולן: המדינה שילמה הרבה מאוד כסף להחזקת רזרבה של מזכירים.
מירי רגב: שמואל, אנחנו חייבים לקצר.
<שמואל גולן: גמרנו.
<שמואל גולן: אני סיימתי.
<שמואל גולן: הנושא האחרון זה מה שדיברנו פה על גיוס של סדרנים, מאבטחים וכל הדברים האלה.
מירי רגב: שוקי, קצר.
מירי רגב: מה טיפלתם?
מירי רגב: איפה הפערים?
מירי רגב: יש לנו עוד הרבה מאוד התייחסויות של גורמים נוספים ואני רוצה גם לשמוע חלק מראשי הערים וסגני ראשי הערים שהגיעו לכאן.
<שוקי אמרני: דבר ראשון - - -
מירי רגב: אתה צריך לצאת?
מירי רגב: אתה רוצה להגיד כמה מילים לפני שאתה יוצא?
מירי רגב: יושב-ראש השלטון המקומי שלמה בוחבוט.
שלמה בוחבוט: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, סגנית השר, מנכ"לים, היום יש חגיגה לכבוד 75 שנה לשלטון המקומי וראשי הערים נראים מצוין.
מירי רגב: חוץ מאלה שמרביצים להם.
שלמה בוחבוט: דווקא בתחילת דברי, ביום החג הזה, הייתי צריך להגיד רק דברים חגיגיים, אבל אני חייב לציין דבר שמקשה מאוד-מאוד על השלטון המקומי לעבוד, ואני לא צריך לומר לכם איזו עבודה אנחנו עושים ובאיזה חזיתות אנחנו נמצאים.
שלמה בוחבוט: אני חושב שצריך לחוקק חוק שמי שנותן הוראות לעצור ראש עיר זה רק היועץ המשפטי לממשלה.
שלמה בוחבוט: לא יכול להיות שארבעה חודשים לפני הבחירות יעצרו ראש עיר או יגישו נגדו תביעה משפטית, כאשר התיק מתמשך ארבע וחמש שנים.
שלמה בוחבוט: ועדת הפנים, קחי את זה לתשומת לבך בבקשה.
שלמה בוחבוט: הדבר השני שצריך לעשות בו סדר זה הוראות בנושא בחירות.
שלמה בוחבוט: ראשי הערים מבולבלים.
שלמה בוחבוט: אני מקבל מכתבים ששואלים כיצד לנהוג.
שלמה בוחבוט: אני לא רוצה לנקוב בשם.
שלמה בוחבוט: למשל ראש עיר התקשר אלי, ואמר לי: מהאופוזיציה כל הזמן מצלמים אותי ושולחים לוועדת הבחירות.
שלמה בוחבוט: האם מותר לי לבוא לבית ספר?
שלמה בוחבוט: האם מותר לי ללכת ברחוב?
שלמה בוחבוט: מהפניות שאנחנו מקבלים עולה שיש בלבול גדול.
שלמה בוחבוט: אני חושב שגוף אחד צריך להוציא הוראות נוהל בנושא בחירות, רק משרד הפנים בלבד.
מירי רגב: על איזה סוג הוראות אתה מדבר?
שלמה בוחבוט: כיצד נוהגים?
שלמה בוחבוט: אני שואל אותך שאלה: האם אני יכול ללכת לבית ספר כשיש טקס סיום, כן או לא?
שלמה בוחבוט: מהאופוזיציה אומרים שלא, ושולחים לוועדת הבחירות.
שלמה בוחבוט: תעשה לי טובה, עם כל הכבוד לי אליך, אתה לא חבר כנסת ואני לא מדבר אליך, אני מדבר בשם כל השלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: ההרגשה לא טובה.
שלמה בוחבוט: גם אתה, אם פעם תתמודד לראש עיר, תאמין לי שאתה רוצה הוראות ברורות.
שלמה בוחבוט: אנחנו ממלאים אחרי ההוראות של משרד הפנים ככתבן וכלשונן, ונתתי הנחיה לאותו ראש עיר והוצאתי מכתב:
שלמה בוחבוט: תנהג כראש עיר, יש דברים שאסור לעשות, אל תעשה, אבל תמשיך לבקר, תמשיך לסייר ותעשה את כל הדברים שצריך לעשות.
שלמה בוחבוט: נכון, שלטים – לא כותבים את השם של ראש העיר, לא קרה שום דבר.
שלמה בוחבוט: לכן אני קורא לשר הפנים לא להגזים, לתת לשלטון המקומי לעבוד, אנחנו יודעים בדיוק מה מותר לנו ומה אסור לנו.
שלמה בוחבוט: הבחירות האלה לא פשוטות, תמיד הן קשות, אבל אסור לשכוח שאנחנו צריכים לתפקד בדיוק כמו ראש הממשלה, כמו השרים, כמו חברי הכנסת, שעד ליום האחרון לפני הבחירות מותר להם לעשות אספות, מותר להם לעשות הכול.
שלמה בוחבוט: אני מאחל לעצמנו דיון פורה.
שלמה בוחבוט: אני אומר למבקר המדינה: תמיד יש מעשים שלא צריך לעשות ועושים, אבל כשאתה לוקח מספרים – יש בארץ 255 ראשי ערים – אם אתה לוקח שישה-שבעה שהיתה אצלם זליגה, כשאני בטוח שתתברר זכאותם של חלק גדול בבית משפט , אל תכניס את כולם לאותה קלחת.
שלמה בוחבוט: אותו דבר על מה שאתה אומר כאילו כל השלטון המקומי, כולם משפחה בוועדת הקלפי.
שלמה בוחבוט: זה לא בדיוק נכון, כי המספר ענק, הוא אדיר.
שלמה בוחבוט: כשאתה מדבר באחוזים, האחוזים הם קטנים.
<שוקי אמרני: תודה רבה לך, שלמה בוחבוט.
<שוקי אמרני: שוקי, קצר.
<שוקי אמרני: בבקשה.
<שוקי אמרני: דבר ראשון, כל הליקויים שהועלו בדוח מבקר המדינה לגבי הבחירות שנערכו בשנת 2008 תוקנו על-ידינו.
<שוקי אמרני: אני אומר ממש כמה משפטים בהתייחס לדברים העיקריים שהועלו על-ידי משרד מבקר המדינה.
<שוקי אמרני: הנושא של התקציב – התקציב נערך בצורה מפורטת מאוד, כך שיש לנו יכולת לעקוב אחר הסעיפים השונים.
<שוקי אמרני: אף-על-פי שמשרד האוצר מעדיף שזה יהיה בצורה יותר כוללנית, פירטנו את זה.
<שוקי אמרני: הנושא הזה בוצע.
<שוקי אמרני: לגבי החשש של חוסר בתקציב – יש לנו רזרבה של 3 מיליון שקלים להוצאות שונות במקרה ויהיה חוסר.
<שוקי אמרני: כל התקציב נעשה בתיאום מלא עם משרד האוצר, על דעת משרד האוצר, כך שהנושא הזה מבחינתנו מכוסה, ואנחנו סבורים שהתקציב שאושר מכסה על הפעילות הזאת.
מירי רגב: מה התקציב של הבחירות?
<שוקי אמרני: סך-כול התקציב, אנחנו מדברים על 351 מיליון שקלים.
<שמואל גולן: כולל מימון.
<שוקי אמרני: כולל הכול.
מירי רגב: מה התקציב מול הבחירות הקודמות?
מירי רגב: איך היה בעבר התקציב הזה?
<שוקי אמרני: התקציב הזה בעיקרו מתבסס גם על ניסיון העבר, תואם בעיקרו את מה שהיה בתקציבים קודמים עם ההתאמות השונות.
<שוקי אמרני: מבחינתנו כרגע, עם הרזרבה של ה-3 מיליון, הוא עונה על הצרכים שנקבעו על-ידינו, עם קיצוצים כאלה ואחרים שנעשו באוצר.
<שוקי אמרני: מבחינתנו זה בסדר.
<יוסף ברון: לא היתה פגיעה בשכר מזכירים.
<יוסף ברון: לעיונך, שמואל גולן.
<שוקי אמרני: לגבי ההערה בכל מה שנוגע למנהלים, למזכירים, לסגנים – גיבשנו קריטריונים למינוי, כולל הנחיות בנושא.
<שוקי אמרני: מבחינתנו הנושא הזה סגור.
מירי רגב: השאלה אם המועמדים יודעים את זה, כי המועמדים עומדים בשטח, רצים, הם מגייסים תרומות, ובסוף כשהם באים להתמודד למועצה או לסגנות, לא משנה לאיזה תפקיד, אתם פוסלים אותם.
מירי רגב: השאלה אם אתם מעבירים את זה בצורה מסודרת למועמדים, כדי שהם יוכלו לפנות לוועדת הבחירות המרכזית, לשופט.
<שוקי אמרני: א', הנושאים בתחום הזה מפורסמים באתר האינטרנט שלנו, יוצאים חוזרים על-ידינו בכנסים כאלה ואחרים, ואנחנו גם מקיימים ב-11 ביולי כנס לכל אנשי המקצוע ברשויות המקומיות, כנס מיוחד שבו אנחנו חוזרים ומדגישים את הכללים בנוסף להנחיות.
<שוקי אמרני: לגבי אי-קבלת הודעה לבוחר – אנחנו נוקטים בצעדים כדי למנוע את הישנות המקרה, אף-על-פי שמדובר בחברה שמפיצה את ההודעות.
<שוקי אמרני: לא משרד הפנים באופן אישי מעביר את ההודעות.
מירי רגב: תחליף חברה.
<שוקי אמרני: עשינו מכרז בנושא, מכרז מסודר, חברה זכתה, והנושא הזה מבחינתנו יהיה חלק מההנחיות במכרז עצמו.
<שוקי אמרני: לגבי פיזור הקלפיות – כפי שנאמר כאן - - -
מירי רגב: הוא יהיה או שהוא כבר היה?
מירי רגב: האם הבאתם בחשבון את הבעיות שהיו בעבר כשחברה זכתה?
<שוקי אמרני: בהחלט, כן.
מירי רגב: עכשיו זה כבר כלול?
<שוקי אמרני: כן, כדי שיוטמעו בהליך המכרז, כולל אם יהיה צורך בסנקציות כאלה ואחרות נגדם.
<שוקי אמרני: לגבי פיזור הקלפיות – כפי שנאמר, המנכ"ל אישר את מנהלי הבחירות, ולמעשה מנהלי הבחירות מתחילים לבדוק את הסוגיה כדי לבצע את ההתאמה הנדרשת בסוגיה הזאת.
<שוקי אמרני: לגבי המטה המרכזי של הבחירות - - -
מירי רגב: עכשיו תדבר רק על פערים.
מירי רגב: האם יש פערים שאתה, כמשרד הפנים, מרגיש שאתה עדיין לא סגור עליהם מול הנושא שהעלה מבקר המדינה?
<שוקי אמרני: לא.
<שוקי אמרני: מבחינתנו לא.
מירי רגב: שום כלום?
מירי רגב: זאת אומרת, כל הנושאים שהעלה מבקר המדינה, מבחינתכם הם בטיפול?
<שוקי אמרני: כולם בטיפול, ואנחנו נוקטים בצעדים כדי למנוע הישנותם של הליקויים שהועלו בדוח מבקר המדינה.
<שוקי אמרני: לגבי המקום המרכזי, מה שהעלה כאן שמואל גולן, שינינו את זה מבנייני האומר לכפר המכביה, בהתאם למכרז שנעשה, כך שהמטה המרכזי יופעל מכפר המכביה, ומבחינתנו אלה הדברים העיקריים כפי שהועלו בדוח מבקר המדינה.
מירי רגב: מנכ"לית ועדת הבחירות באופן ממש קצר.
מירי רגב: לאחר מכן נעבור לראשי הערים שנרשמו וחברי הכנסת.
מירי רגב: אורלי.
<אורלי עדס: כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה, בבחירות לכנסת ועדת הבחירות המרכזית אחראית על כל ארגון וביצוע הבחירות מהפרט הכי קטן ועד לביצוע בפועל של יום הבחירות ואישור התוצאות.
<אורלי עדס: בבחירות לרשויות המקומיות הסמכויות של ועדת הבחירות מוגדרות ומוקנות כולן ליושב-ראש ועדת הבחירות.
<אורלי עדס: ככלל הן סמכויות שיפוטיות, כשהמרכזית שבהן, וזה מתייחס לדברים שאמר מר בוחבוט, זה לגבי מתן החלטות בבקשות לצווי מניעה על הפרות של חוק הבחירות (דרכי תעמולה).
<אורלי עדס: כל האיסורים שעליהם דיברת: שלטים, השתתפות בכנסים, שימוש במשאבי ציבור וכו' – כל האיסורים האלה חלים בחוק הבחירות, וכל הבקשות על הפרות שלהם מוגשות ליושב-ראש הוועדה, ויש לו סמכות לתת צווי מניעה.
<אורלי עדס: למעמד של ההחלטות האלה, במקרה של הפרה, חלה פקודת ביזיון בית משפט, והשופט יכול, כיום זה השופט ג'ובראן – הוא רשאי להטיל קנסות, לנכות אותם ממימון המפלגות.
<אורלי עדס: השופט פרסם נוהל שמסביר את כל התהליך וכיצד מגישים בקשות כאלה, איך הן נידונות ואת כל התהליך.
<אורלי עדס: זה פורסם באתר של משרד הפנים, באתר של ועדת הבחירות, בכל המאגרים המשפטיים.
<אורלי עדס: ניתן לעיין בו ולדעת.
<אורלי עדס: רק כדי לסבר את האוזן, עוד לא התחלנו במערכת בחירות רשמית למעשה, אבל כבר יש 20 החלטות של השופט.
<אורלי עדס: אנחנו כל היום דוחים על הסף.
<אורלי עדס: בגלל שהבקשות לא עומדות מבחינה דיונית בנוהל, אנחנו דוחים אין-ספור בקשות.
<אורלי עדס: כדי לסבר את האוזן, בבחירות הקודמות יושב-ראש הוועדה נתן 200 החלטות בנושא התעמולה.
מירי רגב: תגידי מה ארבעת הנושאים שוועדת הבחירות אחראית עליהם בשונה ממשרד הפנים.
<אורלי עדס: מה שציינתי זה נושא אחד שהוא סמכות בלעדית של יושב-ראש הוועדה.
<אורלי עדס: הסמכות השנייה היא קביעת היעדר קלון לגבי מועמדים שמבקשים להתמודד בבחירות לרשות, אבל הורשעו בעבירה.
מירי רגב: בני, למה אתה עושה ככה?
<בני ביטון: זה חשוב מה שהיא מציינת, כי עד לרגע זה זה לא נבדק בשום רשות מקומית.
<בני ביטון: אני אומר את זה בוודאות.
<אורלי עדס: תיכף אני אסביר איך זה נבדק.
גדעון סער: יש כוונה, אני לא יודע אם שוקי התייחס לזה, כשהציגו לי את העניינים, הבנתי שיש נוהל וסיכום עם המשטרה לבדוק - - -
<יוסף ברון: הנוהל הזה קיים כבר הרבה מאוד בחירות למועצות אזוריות.
<אורלי עדס: אלה שני דברים שמתחברים, אבל החלק הראשון הוא הבדיקה על-ידי משרד הפנים.
<אורלי עדס: החלק השני הוא האפשרות שניתנת ליושב-ראש הוועדה לקבוע שמתמודד שהורשע - - -
<בני ביטון: גברתי המנכ"לית, אני רוצה רק בהערת ביניים לשאול אותך שאלה.
<בני ביטון: האם יש חוק התיישנות של שבע שנים או משהו בדומה לזה?
<אורלי עדס: לגבי מועמד.
גדעון סער: יש דבר שנקרא "תקנת השבים".
גדעון סער: יש תקופה מסוימת שבה נמחק רישום פלילי על-פי דין.
גדעון סער: זה ודאי חל על כל אדם.
<אורלי עדס: כאן מדובר בסעיף ספציפי בחוק, שמדבר על הרשעה בעבירה פלילית עם עונש מאסר בצדה ושטרם חלפו שבע שנים מיום שהוא סיים לרצות את עונשו, ואז יש אפשרות להגיש בקשה ליושב-ראש הוועדה, ואם הוא קובע היעדר קלון, זה מאפשר למתמודד להתמודד בבחירות לרשויות.
<אורלי עדס: עד היום ניתנה החלטה אחת במערכת הנוכחית.
מירי רגב: הנושא השלישי שהשופט יכריע עליו.
<אורלי עדס: הנושא השלישי הוא אפשרות להורות כי שמו של בוחר יירשם ברשימת בוחרים של רשות מסוימת.
<אורלי עדס: זה מה שמאפשר לו להתמודד.
מירי רגב: תסבירי, אני לא מבינה.
מירי רגב: אני רוצה להתמודד עכשיו לרשות עיר, ואני גרה במקום אחר.
מירי רגב: מה אני צריכה לעשות?
<אורלי עדס: יש מקרים שבהם יש מועמד שפתאום מגלה שהוא לא רשום בפנקס של רשות שבה הוא מבקש להתמודד, ולעתים זה נעשה בגלל טעות טכנית כלשהי.
<אורלי עדס: בקשה כזאת צריכה להיות מוגשת ליושב-ראש הוועדה על-פי לוח-זמנים שקבוע בחוק.
<אורלי עדס: אם הוא מוצא שבנסיבות העניין ניתן לאפשר את רישומו באותה רשות, הוא מאפשר את זה.
<אורלי עדס: יש אפשרות לעתור על זה לבג"ץ.
<אורלי עדס: הדבר הרביעי, שהוא די נדיר – למיטב זכרוני זה היה פעם אחת בשנת 1998 – זה משהו דומה לתהליך של פסילת רשימות בבחירות לכנסת, רק להבדיל כאן הסמכות נתונה ליושב-ראש ועדת הבחירות, שהוא רשאי לקבוע שהרשימה מנועה מלהשתתף בבחירות לרשויות המקומיות כי יש במעשה משום שלילת קיומה של מדינת ישראל וכו'.
<אורלי עדס: היה מקרה כזה של רשימת צומת-מולדת בנצרת עילית ב-1998, אבל אז השופט החליט שלא לפסול אותה, ובעתירה לבג"ץ פסלו אותה.
<אורלי עדס: אלה ארבעת הנושאים העיקריים.
מירי רגב: האם אתם מפיצים את הנושאים האלה לראשי הערים, לסגני ראשי הערים, למועמדים?
מירי רגב: האם זה נמצא באתר שלכם שכל אחד שרוצה להיכנס יכול לקבל?
<אורלי עדס: כל ההוראות הן הוראות חוק שמופיעות בחוברת שיפיץ לכם משרד הפנים, שכוללת את כל הוראות החוק הרלוונטיות, לרבות זה.
<אורלי עדס: נושא מהותי שדיברו עליו כאן ואני רק אסביר, הוא לא מכוח חוק.
<אורלי עדס: לוועדת הבחירות המרכזית יש צוות קבוע שבודק את מקומות הקלפי ברחבי הארץ וקובע מקומות קלפי נגישים למוגבלים בניידות – זה לגבי הבחירות לכנסת – אבל תמיד לקראת מערכת בחירות למועצות האזוריות או הרשויות המקומיות, אנחנו נותנים סדר עדיפות לבעייתיות כלשהי ברשויות מסוימות ומאיצים את התהליך.
<אורלי עדס: לכן מאז ינואר, משהסתיימו הבחירות לכנסת, ועד היום, עשינו תהליך מואץ וקבענו עוד 400 קלפיות מיוחדות נגישות למוגבלים בניידות.
<אורלי עדס: כיום יש יותר מ-1,800, וזה גידול של 25%.
<אורלי עדס: ועדת הבחירות המרכזית מעמידה את המרכז הלוגיסטי שלה לרשות צה"ל לכל אריזת החומר.
מירי רגב: אנחנו עוברים לאפי דרעי.
מירי רגב: אתה שלחת מכתב בנושא אחוז החסימה, הגדלת כל סוגיית אחוז החסימה.
מירי רגב: האם אתה רוצה להציג את הנושא הזה בקיצור?
<אפרים דרעי: אני אשמח, השאלה אם זה הפורום.
מירי רגב: תעלה את זה גם אם נסכם שנקיים על זה דיון בנפרד.
מירי רגב: האם אתה רוצה רק להגיד איפה יש בעיה בעניין של אחוז החסימה?
<אפרים דרעי: אני ראש מועצת כפר יונה.
<אפרים דרעי: העליתי את הנושא הזה בפני השר באחד המפגשים, והוא ביקש שזה יובא לדיון בוועדת הפנים של הכנסת, והנושא הוא אחוז החסימה שהיום עומד על 75% מהמודד למנדט.
<קריאות: 0.75%
<אפרים דרעי: כן.
<אפרים דרעי: 0.75% מהמודד למנדט.
<אפרים דרעי: גם בכנסת הבינו מזמן שלא יכולות להיות פירורי סיעות.
<אפרים דרעי: העלו את זה ל-2% ומתכוונים להעלות את זה ליותר מ-2%, ונשארנו עם אותה החלטה שקיימת כבר משנות השבעים, של 0.75% ממנדט, ואז מה שקורה בפועל שבמועצה של 11 חברי מועצה יש כמעט 9-8 סיעות, כי כל קבוצה קטנה כזאת או אחרת מצליחה לעבור את ה-0.75% וצריך להעלות את זה לפחות שהמודד יהיה מנדט שלם.
<אפרים דרעי: מי שאין לו מנדט שלא יוכל להיכנס.
מירי רגב: אני יודעת שיש על זה הצעות טרומיות.
מירי רגב: זה נושא שהיינו אמורים לדון בו היום והוא נדחה לשבוע הבא בעזרת השם.
מירי רגב: אנחנו נקיים על זה דיון גם עם משרד המשפטים, גם עם הגורמים הרלוונטיים, כדי לראות אם אפשר לשנות את זה כבר לבחירות הנוכחיות.
<אפרים דרעי: נושא נוסף שהעליתי במכתבי אליך זה נושא של מספר חברי המועצה.
<אפרים דרעי: נקבע איזה כלל, לא זוכר מתי ולא זוכר על-ידי מי, הוא בטח נעשה הרבה שנים אחרונה, אבל באופן אוטומטי כל פעם שהיישוב עולה במספר התושבים, עולה מספר המנדטים בלי להביא בחשבון את המשמעות של זה על ההתנהלות של המועצה.
<אפרים דרעי: ככל שיש יותר סיעות, כך היכולת של ראש מועצה לארגן קואליציה או לשלם בגין הקואליציה, נעשה הרבה יותר קשה, הרבה יותר מורכב והרבה יותר מסובך.
מירי רגב: נביא גם את זה לדיון.
מירי רגב: פה אני פחות יודעת לתת לך תשובה ברורה.
מירי רגב: לגבי אחוז החסימה אני גם חושבת שצריך להעלות אותו.
מירי רגב: שמעון גבסו, בבקשה.
מירי רגב: לאחר מכן – ג'קי לוי.
<שמעון גבסו: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, סגנית השר, חברי הכנסת, חברי ראשי הערים, היות שאנחנו בפוקוס, מסתכלים עלינו על כל צעד ושעל, אני חושב שמן הראוי היה שנקבל את הספרים האלה עם ההוראות הברורות.
מירי רגב: איזה ספרים?
<שמעון גבסו: לדעתי הספרים כבר מוכנים במשרד הפנים.
<אורלי עדס: אני יודעת שהם בהדפסה.
<שמעון גבסו: זה חשוב מאוד, כי רוב המטות של רוב המועמדים כבר נמצאים בעבודה.
<שמעון גבסו: רוב האנשים כבר לוקחים תרומות ודברים כאלה וחשוב שהדברים האלה יבוצעו לפי הנהלים.
מירי רגב: למה הספר לא מפורסם?
<שמעון גבסו: מה הבעיה להכין לנו קובץ ב-pdf?
מירי רגב: מה הבעיה להעביר?
<שוקי אמרני: גברתי, הספר כולל הנחיות של משרד מבקר המדינה בנושא.
<שוקי אמרני: רק אתמול קיבלנו את ההנחיות של משרד מבקר המדינה שהתעכבו לא באשמתם.
מירי רגב: אל תעבירו עכשיו את הכובע לצד השני.
<שמואל גולן: היות שבמבקר המדינה זה תקנות, ותקנות משרד המשפטים הוא זה שאחראי לעשות, הוא אישר את זה השבוע, והעברנו להם אתמול.
<שוקי אמרני: הספר יצא לבית דפוס ומיד נוציא אותו.
מירי רגב: עד שהספר יצא לבית דפוס ונכרות את כל העצים בשביל זה, אפשר בינתיים להעביר את זה במיילים לראשי הערים ולסגני ראשי הערים?
גדעון סער: תעלו את זה לאתר באופן מידי.
<שוקי אמרני: זה יבוצע.
<שמעון גבסו: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, זה יעזור לנו מאוד אם נקבל את הקבצים האלה ב-pdf.
מירי רגב: הנה, קיבלת פתרון, זה יעלה לאתר במידי.
<שמעון גבסו: בדיוק כמו ששולחים לנו את חוזרי מנכ"ל ב-pdf, ואני מברך על זה.
מירי רגב: כבר הכנסנו את נפת יזרעאל למפת העדיפות הלאומית.
מירי רגב: טופל.
מירי רגב: מה עוד?
<שמעון גבסו: תודה רבה.
<שמעון גבסו: עוד דבר אחד, בהמשך לדברי ידידי מכפר יונה – הנושא הזה של ריבוי הרשימות הוא ללא ספק בעייתי.
<אפרים דרעי: זו רעה חולה.
<שמעון גבסו: זה מאוד-מאוד דמוקרטי, זה נכון, אבל יש הרבה מאוד עבודה גם למשרד הפנים.
<שמעון גבסו: הרי כל שני וחמישי, ככל שמתקרבים יותר למועד הבחירות, מביאים חברי המועצה – כולם עכשיו לקראת ההתמודדות, כולם עוברים לאופוזיציה, וזה טבעי, גם אני הייתי פעם חבר מועצה , והם מעלים הצעת חוק למה הירח עגול ולא מרובע.
<שמעון גבסו: על-פי חוק אי-אפשר למנוע מהם להביא את זה לדיון, אז מביאים את זה ודנים שעה ובורחים ונשמעות כל מיני הערות.
<שמעון גבסו: זה מה שרוצים?
<שמעון גבסו: אחת הבעיות העיקריות לדבר הזה, ואני חושב שזה לא רלוונטי לישיבה הזאת, אבל כדאי שיביאו את זה בחשבון – יש לי לא מעט רקורד בתחום השלטון המקומי – ואני חושב שחשוב שחברי המועצה שמגישים מועמדות הן למועצה והן לרשות, צריכים להציג שהם מועסקים במקום מסוים.
<שמעון גבסו: 40% מחברי המועצות בערים מובטלים, וזו עיקר הבעיה של השלטון המקומי.
<שמעון גבסו: הם מובטלים, לא עובדים.
מירי רגב: גבסו, תודה רבה.
מירי רגב: מיכאל ביטון, ראש מועצת ירוחם.
<מיכאל ביטון: קודם כול, מכובדי, לא אפרט, אני רוצה לגעת בשתי לקונות הקשורות למימון של קמפיין הבחירות.
<מיכאל ביטון: לקונה אחת קשורה לכך שההחזר הכספי הוא לפי ההישג במנדטים.
<מיכאל ביטון: יוצא שסיעה שרצה והשיגה שני מנדטים, תקבל מימון בחירות בגובה שני מנדטים, וראש רשות שניצח ב-70% מהקולות, וגם לו יש שני מנדטים, יקבל את אותו החזר כספי של סיעה שהביאה שני מנדטים.
<מיכאל ביטון: זו לקונה חמורה, כי בסוף לנהל קמפיין של ראש רשות זה עולה פי כמה וכמה מקמפיין של חברות במועצה.
<מיכאל ביטון: חייבים למצוא דרך לשפות את מי שרץ לראשות המועצה, בנוסף לכך שהוא הביא מנדטים.
<מיכאל ביטון: הדבר הזה הוא לא הפתעה.
<מיכאל ביטון: במועצות האזוריות ההחזר הכספי ניתן לראש הרשות פר ראש, פר מצביע שהצביע עבורו.
<שמואל גולן: שם אין - - -
<מיכאל ביטון: זה נראה לך הגיוני שמי שזכה בשני מנדטים ולא ב-70% מהקולות יקבל אותו סכום כמו מי שזכה ב-70% מהקולות?
<מיכאל ביטון: זאת לקונה וזה פתח לשחיתות.
<מיכאל ביטון: אני רוצה להדגים את זה במספרים.
<יוסי נשרי: הוא צודק במאה אחוז.
<חיים ביבס: כל הזמן מדברים ואף פעם לא עושים עם זה כלום.
<חיים ביבס: כל הזמן מקשקשים ואחר-כך שוכחים הכול.
<מיכאל ביטון: גברתי היושבת-ראש, זאת הצעת חוק - - -
<מיכאל ביטון: זה גם חוק מונע שחיתות.
<מיכאל ביטון: ההצעה שלי היא כזאת: שיהיה שיפוי בגין מנדטים בריצה לחברות במועצה ושיפוי נוסף על מי שרץ להיות ראש רשות לפי שיעור אחוזי המצביעים עבורו, וזה יאפשר לו סכום תקציבי לנהל קמפיין.
<אפרים דרעי: מעל אחוז מסוים.
<מיכאל ביטון: אני רוצה להביא את המספרים.
<מיכאל ביטון: נניח אצלנו מנדט שווה 25,000 שקל.
<מיכאל ביטון: קיבלתי שני מנדטים, אני מקבל 50,000 שקל.
<מיכאל ביטון: אדם אחר רץ והביא שני מנדטים, ואלה ההוצאות שלו כדי להיות חבר מועצה.
<מיכאל ביטון: קמפיין לראש רשות בירוחם עלה בין 200,000 ל-400,000 שקל.
<מיכאל ביטון: מאיפה אנשים מביאים את הכסף האחר?
<מיכאל ביטון: זה פתח לשחיתות.
<מיכאל ביטון: הבקשה השנייה דומה לזו.
<מיכאל ביטון: ברשויות קטנות יש הוצאות קבועות.
<מיכאל ביטון: מי שרץ לראש רשות ביישוב קטן עדיין לוקח אסטרטג, אנשי תקשורת ויש לו כל מיני עניינים.
<מיכאל ביטון: יש לו הוצאות קבועות, אבל ההחזר ניתן לפי גודל הרשות.
<מיכאל ביטון: אני חושב שצריך לעשות שיפוי שמאפשר תקציב לקמפיין שהוא מכובד לרשות קטנה, כדי לא לעודד אנשים לקחת תרומות מושחתות או דברים כאלה.
מירי רגב: כרגע התקציב שהוא מדבר עליו, שוקי ויוסי, האם התקציב הזה מתחלק בין רשויות גדולות וקטנות ואתם לא מתייחסים לאמירות שכאן הביא לדוגמה מיכאל, שבאמת יהיה תקציב מכובד, לא משהו חזירי, אבל תקציב שהוא צריך – אסטרטג, תקשורת דובר?
מירי רגב: האם מביאים את זה כחלק מהחשבון כשאתה מחלק את התקציב לרשויות קטנות וגדולות?
<יוסף ברון: הוא מדבר על חוק המימון.
מירי רגב: אני יודעת שהוא מדבר על חוק המימון, והוא דורש תיקון.
<יוסף ברון: יחידת מימון של 42 שקלים לתושב זה קבוע בחוק.
<יוסף ברון: מה שהוא מבקש, לשנות את החוק שיביא בחשבון שיפוי של מי שרץ לראש רשות, שההוצאות שלו הרבה יותר גדולות.
<יוסי נשרי: מישהו צריך לנהל את העיר.
<יוסף ברון: חקיקה.
מירי רגב: עפר, בבקשה.
<עפר בן אליעזר: גברתי היושבת-ראש, קודם כול, תודה רבה, כבוד השר, הסגנית, עמיתי, חברי הכנסת, דבר ראשון, יחידת המימון נשארה אותו דבר מהבחירות הקודמות.
<עפר בן אליעזר: חמש שנים כאילו לא קרה שום דבר במשק: המע"מ לא עלה, יוקר המחיה לא עלה, הדלק לא עלה.
<עפר בן אליעזר: הכול נשאר אותו דבר, אנחנו נשארנו עם 42 שקלים, וגם התרומות נשארו אותו דבר – 5,000 שקלים.
<עפר בן אליעזר: אנחנו נמצאים ברגרסיה לעומת ההוצאות שאנחנו צריכים להוציא וזה דבר שצריך להביא בחשבון.
<עפר בן אליעזר: דבר שני, חוק המימון אומר שאתה יכול להוציא עד פי שניים מכמות המנדטים שיהיו לך אחרי שתיבחר.
<עפר בן אליעזר: זאת אומרת שאני צריך להיות נביא כדי לא לעבור על החוק, להביא בחשבון כמה מנדטים יהיו לי, לפי זה להכפיל בשניים, לדעת מה התקציב שלי.
<עפר בן אליעזר: זה לא ישים, זה לא עובד.
<עפר בן אליעזר: זה חוק שאתה יכול לעמוד בו בפוקס ואתה יכול לא לעמוד בו בפוקס.
<עפר בן אליעזר: זה נושא שצריך לחשוב עליו ולתת לו פתרון.
<עפר בן אליעזר: והדבר האחרון, ברשותכם, אני לא מצליח להבין למה יום הבחירות לרשויות המקומיות הוא לא יום חופשה.
<קריאה: שבתון.
<עפר בן אליעזר: יום שבתון, בדיוק כמו בבחירות לכנסת.
<עפר בן אליעזר: אמר פה יוסי ברון, הוא צודק, הבחירות לרשויות המקומיות לפי דעתי הן יותר מהותיות ויותר עקרוניות, אני לא רוצה להגיד יותר חשובות, לתושב מאשר הבחירות - - -
<חיים ביבס: במציאות של היום גם יותר חשובות.
<עפר בן אליעזר: אמר ידידי, מר חיים ביבס, "יותר חשובות".
<עפר בן אליעזר: אנחנו נלחמים על זה.
<עפר בן אליעזר: דרך אגב, זה גם גורם לנו להוצאות יותר גדולות באותו יום, כי כמות המתנדבים יותר נמוכה וכל מה שנגרר.
<עפר בן אליעזר: תודה רבה.
פיני בדש: הבעיה שהקלפיות הן בבתי הספר, אז אין לימודים.
<עפר בן אליעזר: דיברו על זה קודם, אני לא נכנס לזה.
מירי רגב: דיברו על זה קודם, ותיכף אולי גם השר יתייחס לזה, למה הקלפיות הן דווקא בבתי ספר ולא במקומות אחרים ואם יש אלטרנטיבה נוספת.
<יוסי נשרי: אדוני השר, הייתי מבקש שבאותה הודעה לתושב שאתם שולחים תצרפו אפשרות לתושב להצטרף לכרטיס אדי.
<יוסי נשרי: עשינו את זה בקדנציה הקודמת ברמה עירונית, לקחו את זה כמה רשויות על עצמן.
<יוסי נשרי: אם תצאו עם זה כהחלטה שלכם מטעם הכנסת, שאפשר לצרף אפשרות גם לשלשל ביום הבוחר לתיבה את ההתנדבות ואת התרומה לכרטיס אדי, עשינו מעשה מאוד-מאוד חשוב כשלטון מקומי למען המשך החיים של אנשים במדינת ישראל.
מירי רגב: חבר הכנסת דוד אזולאי, יושב-ראש ועדת הפנים לשעבר, בבקשה.
דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, סגנית השר, הנושא של הנגשת קלפיות – אני מניח שוועדת הבחירות התייחסה לזה, אבל אנחנו עדים לכך שלפעמים ממש שבוע-שבועיים לפני הבחירות מגלים שיש מקומות שאין נגישות לאותן קלפיות.
דוד אזולאי: כאן הייתי מאוד מבקש שאתם, כוועדת הבחירות, תיערכו לעניין הזה בקריאת SOS של הרשות המקומית, על מנת לאפשר גישה לכל אזרח במדינת ישראל שרוצה להגיע לקלפי.
דוד אזולאי: ואני אומר ואני אדגיש: יש מקומות, במיוחד במגזר הערבי, שלא תמיד יש גישה למקומות האלה – גברתי יודעת למה אני מכוון – ולכן הייתי מבקש מאוד-מאוד להתייחס לנושא הזה.
דוד אזולאי: דבר שני זה נושא התעמולה בכלל.
דוד אזולאי: לפני חמש שנים ועד היום ודאי חלו חידושים רבים.
דוד אזולאי: ראינו את זה בבחירות לכנסת.
דוד אזולאי: צריכה להיות הנחיה לגבי כל פלאי הטכניקה החדשה, לדעת אם זה חוקי או לא חוקי.
דוד אזולאי: צריכות להיות הנחיות ברורות האם זה אפשרי או לא אפשרי.
דוד אזולאי: סתם כדוגמה נושא ה"פייסבוק" שהיום הוא להיט וכולם משתמשים בזה.
דוד אזולאי: צריך לדעת, אם הדבר הוא חוקי – הוא חוקי לכולם.
דוד אזולאי: הוא לא חוקי – אז הוא לא חוקי לאף אחד.
דוד אזולאי: פה צריכה לצאת הנחיה ברורה.
<חיים ביבס: למה לא חוקי?
דוד אזולאי: מכובדי, לא שאני לא רוצה את זה, אבל אתה יודע, יש כאלה שיגידו לך.
דוד אזולאי: למה לך, היום תמנע את זה.