GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קובי דודיאן: בשורה אחת, מפקד המחוז כל יום חמישי עושה הערכת מצב בנושא יידוי אבנים.
<קובי דודיאן: אנחנו מקצים המון כוחות לנושא הזה.
<קובי דודיאן: אנחנו מקבלים גם תגבורים ארציים לטובת הסיפור הזה.
<קובי דודיאן: אנחנו נפגשים עם התושבים, והם יודעים בדיוק מה הפעילות, ונעשית פה הרבה פעילות, ואני שמח - - - ציינו את זה.
מירי רגב: חברים, קודם כול, אני מודה לכם על הדיון, הדיון הזה הוא דיון חשוב וזה דיון ראשון, לא יודעת מה היה בעבר, אבל בוודאי זה לא יהיה דיון אחרון.
מירי רגב: תראו, אני מסכימה פה, ובדרך כלל אני לא מסכימה עם ידידי ישראל חסון, בעניין הזה אני מסכימה אתך, ירושלים היא לא עוד עיר, הכותל הוא לא עוד מקום.
מירי רגב: אנחנו מבינים את הסוגיה של מה שקורה במזרח ירושלים והריבונות, כן, לא, הר-הבית ואיך היא באה לידי ביטוי, ומה שקורה במזרח ירושלים.
מירי רגב: ועד שיחליטו שמזרח ירושלים או הר-הבית לא בידינו, הם כרגע בידינו.
מירי רגב: למרות שבתכל'ס אנחנו מתנהלים כאילו זה לא בידינו.
מירי רגב: אנחנו צריכים את האישור של הווקף לעלות להתפלל, בהר-הבית משחקים כדורגל, משחקים כדורגל בהר-הבית – אני הולכת לעשות דיון עם התאחדות הכדורגל על הנושא הזה – אבל יהודי שיעלה להתפלל בהר-הבית, לא יכול לבוא להתפלל בהר-הבית.
מירי רגב: הנושא הזה יטופל עד תום.
מירי רגב: ומזרח ירושלים היא חלק מירושלים, והיהודים במזרח ירושלים, כמו גם הערבים, צריכים להרגיש שהם מוגנים.
מירי רגב: יהודים וערבים כאחד.
מירי רגב: התחושה שלי, שהמצב הבלתי נסבל במזרח ירושלים הוא כתוצאה מזה שהמדיניות וההחמרה לא באה לידי ביטוי בגופי הענישה.
מירי רגב: ייצא מכתב לפרקליט המדינה וליועץ המשפטי לממשלה, שמדבר על כך שעד שיוכרז שמזרח ירושלים היא לא חלק ממדינת ישראל, עד שזה יוכרז, אני מבקשת שהענישה וההחמרה במזרח ירושלים כלפי מיידה אבנים תהיה חמורה ותעביר מסר לשטח.
מירי רגב: הדבר השני, הפרקליטות תציג לי בחודש הבא מה היא מתכוונת לעשות עם ילדים מתחת לגיל 12.
ישראל אייכלר: לגיל 16.
מירי רגב: מתחת לגיל 16.
<יהודית תנעמי: אני שואלת, מה עם ילדים מתחת לגיל 12?
מירי רגב: מה עם ילדים שהם קטינים?
מירי רגב: עכשיו לא נתחיל עם המספרים: 12, 11 - - -
<יהודית תנעמי: זה מאוד - - -
מירי רגב: אני יודע שמתבגר היום זה כבר מתחיל בגיל 11.
<אלישע פלג: מתחת לגיל 12 אין אחריות פלילית.
מירי רגב: אני כבר בכיתה ה' מתחילה את שלב ההתבגרות עם הילדים שלי, אבל כנראה שאצל אחרים זה קטינים.
מירי רגב: מה עושים עם ילדים מתחת לגיל 16 שימשיכו לזרוק אבנים.
מירי רגב: אבן היא הורגת, היא עומדת בדיוק מתחת למטרה שאמרת: סיכון חיי אדם.
מירי רגב: ולכן, אני מבקשת את תגובת פרקליט המדינה, שיעשו חשיבה, מה קורה מתחת לגיל 16 – יש הורים, יש להם רישיונות, יש להם כל מיני דברים שאפשר לפגוע בבטן הרכה.
מירי רגב: הדבר השני, התחושה שלי שהפרקליטות לא מחמירה, וכך גם בתי-המשפט, והמסר שעובר למטה הוא מסר, לא נורא, אנחנו נזרוק אבנים, המשטרה תתפוס אותנו, ואחרי יומיים במילא ישחררו אותנו.
מירי רגב: לגבי משטרת ישראל, קודם כול אני באמת חושבת שאתם עושים מאמץ, ואני שומעת את זה מכל הכיוונים, ואני שמחה על כך.
מירי רגב: עם זאת, כן צריך לעשות היערכות של המשטרה לגבי מזרח ירושלים באותם מוקדים, כמו במעלה-הזיתים, או באותם צירים שאפשר לשים ניידות או אפשר לשים מצלמות או אפשר לשים דבר אחר.
מירי רגב: אני לא רוצה להיכנס להיערכות המשטרה, ואני בוודאי גם לא רוצה להצהיר מה היערכות המשטרה, כי אני רוצה לתפוס את אותם אלה שמיידים אבנים.
מירי רגב: אבל כפי שנעשה באמת, היערכות מחדש לגבי סד"כ באיו"ש, גם אנחנו בגלל הבעייתיות שאנחנו רואים היום עם מה שקורה בהר-הבית, עם מה שקורה במזרח ירושלים – אתה דיברת על אסירים, אתה דיברת מה שקורה – אז צריכים אולי היערכות מצב מחודשת ולהעלות את זה כלפי מעלה.
מירי רגב: בעניין הזה יישלח מכתב לשר לביטחון פנים, שאומר שבעקבות הדיון נדרשת חשיבה מחדש לסוגיית סד"כ וכוחות לממ"ז ירושלים וכל מה שקשור למזרח ירושלים, שאנחנו מבקשים לעשות היערכות מחדש, כפי שעשה שר הביטחון בנושא איו"ש, ולהציג לנו – אני לא מבקשת שתציג לנו איפה מעמיד מי, לא רוצה לדעת את ההיערכות המבצעית שלהם, אבל אני כן רוצה לדעת ששיניתם משהו בתפיסת העבודה שלכם שם.
מירי רגב: פרקליטות – דיברתי, בתי-משפט – דיברתי, משטרה – דיברתי.
מירי רגב: נקיים סיור במזרח ירושלים כוועדה.
מירי רגב: הסיור יהיה בהובלת משטרת ישראל לאותם מקומות שאתם מזהים אותם כצירים בעייתיים, כנקודות בעייתיות, ואני ארצה לראות את זה.
<אלישע פלג: תטפלו גם בבקשה באי-מילוי צווי הריסה שיפוטיים של בנייה בלתי חוקית במזרח העיר.
מירי רגב: אני מסכמת עכשיו, אבל אני עכשיו מדברת.
<אלישע פלג: זה מתחיל, זה שורש הרעה.
מירי רגב: אנחנו גם נטפל בזה.
ישראל אייכלר: אבל שיפסיקו קודם את ההקפאה.
<אלישע פלג: מצד אחד יש הקפאה, מצד שני נותנים להם לבנות בלתי חוקי.
מירי רגב: נקיים סיור במזרח ירושלים יחד עם המשטרה, וכמובן בשיתוף עיריית ירושלים.
מירי רגב: נודיע את זה בצורה מסודרת לעירייה.
מירי רגב: בעוד חודש מהיום נקיים דיון נוסף שבו המשטרה, בבקשה, תציגו לי את כמות העצורים, על מה הם נעצרו, קטינים, בגירים.
מירי רגב: פרקליטות – תבואו עם נתונים הפעם, ואל תגידי, אין לי נתונים.
מירי רגב: תאספו נתונים על כמה כתבי אישום הוגשו, איזו ענישה הם קיבלו, וכשהם לא קיבלו ענישה, מדוע הם לא קיבלו ענישה.
מירי רגב: זאת כמובן בנוסף לזה שהפרקליטות תגיד לי איזו עבודת מטה נעשתה לגבי ילדים מתחת לגיל 16.
מירי רגב: והמשטרה, שתציג לי לפחות, האם יש איזושהי היערכות מחדש לגבי הכוחות בשטח, כי אני בטוחה שכשיהיה אירוע חמור, ואז יתחילו "תגי מחירים" משני הכיוונים, אז כולם יתעוררו.
מירי רגב: אז בואו נתעורר לפני שיהיו אירועים.
מירי רגב: אנחנו יודעים שיש שם נקודת חולשה, אנחנו יודעים שהנושא הזה נתון לפורענות, בואו, בבקשה, נטפל, כדי לאבטח וכדי לתת ביטחון לכל תושבי מזרח ירושלים.
מירי רגב: בזה סיימתי את הדיון.
מירי רגב: אני מבקשת לפתוח את הדיון השני במסגרת יום הסביבה שאנחנו מציינים כאן בכנסת.
מירי רגב: הדיון השני עוסק בהפחתת פליטות גזי חממה.
מירי רגב: נמצא אתנו בפתח הדיון השר להגנת הסביבה עמיר פרץ.
מירי רגב: גם בדיון הקודם בסוגיית שמירת חופי הרחצה הנציג שלך נתן סקירה מאוד מרתקת ומשביעת רצון על פעילות המשרד שלך בכל הקשור לשמירה על חופי הרחצה, בשיתוף פעולה עם הגורמים הנוספים.
מירי רגב: יש הצעה להקים רשות להגנת החופים והים, הצעה לא רעה, אבל בוודאי לא נעסוק בה בדיון הזה.
מירי רגב: בהחלט שמחתי לשמוע את האמירות ואת הפעילות של המשרד שלך למען אזרחי המדינה, בעיקר עכשיו לקראת יולי-אוגוסט כאשר רבים מאזרחי המדינה ייצאו לחופי הרחצה וייהנו מן החופים של מדינת ישראל.
מירי רגב: הנושא שעומד בפנינו הוא נושא אחר.
מירי רגב: הדיון הוא כתוצאה מפנייה של השלטון המקומי אליי.
מירי רגב: יש כאן מישהו מהשלטון המקומי?
<גמליאל ברזילי: אני סמנכ"ל וראש מטה הגנת הסביבה במרכז השלטון המקומי.
מירי רגב: עוד מישהו מייצג את השלטון המקומי?
<דניה ואקנין: אני מפורום ה-15.
מירי רגב: מי שאמור להציג מטעם השלטון המקומי, אנא שבו סביב השולחן, כדיי שיהיה לנו קל יותר לנהל את הדיון.
מירי רגב: לפני שאפתח את הדיון בסוגיית פליטת גזי חממה, אני מבקשת לאפשר לשר עמיר פרץ לפתוח.
עמיר פרץ: בוקר טוב לכולם, גברתי היושבת-ראש, חברי הוועדה, אורחים יקרים, נציגי המשרד, ארגוני הסביבה, השלטון המקומי.
עמיר פרץ: אני בהחלט מודה לך מאוד על כך שמצאת לנכון במסגרת הדיונים הרבים שמתקיימים על נושאים של הגנת הסביבה ואיכות הסביבה, גם בוועדות וגם במליאת הכנסת, מצאת את הזמן להקדיש לפרק הזה של הפחתת פליטות גזי החממה.
עמיר פרץ: אני רוצה להדגיש בפתח דבריי, שאם יש תוכנית שאני באמת מצר על כך שהיא נמחקת לחלוטין או נכנסת ל-hold לתקופה ארוכה מאוד, זו התוכנית הזאת להפחתת פליטות גזי החממה.
עמיר פרץ: היא אחת התוכניות המרתקות ביותר, שהיעילות שלה פשוט מדהימה כאשר בוחנים את המספרים.
עמיר פרץ: מדובר פה באמת בהחלטה – מעבר לשאלה האם אנחנו נמצאים בסדרי עדיפות של הפחתת הפליטות עצמן מול שאלות אחרות תקציביות שעמדו על סדר יומה של הממשלה, מדובר פה על תוכנית שהיעילות הכלכלית שלה מוכחת, בלי שום ספק.
עמיר פרץ: דרך אגב, משרד האוצר מסכים לכך שהנתונים הללו חד-משמעיים.
עמיר פרץ: לא אתייחס לפרטי הפרטים של המצגת שהוכנה כאן מאוד בצמצום על-ידי המשרד שלנו, אבל אומר שבעצם העניין פוגע גם במידה מסוימת במעמדה הבין-לאומי של מדינת ישראל בארגונים כולם, בעיקר לאחר הצהרתו של נשיא המדינה, שהתחייב שאנחנו נפחית את גזי החממה בישראל עד שנת 2020.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר מראש מה תהיה אחת הטענות של מי שטוענים שכביכול התוכניות האלה אולי אין בהן צורך.
עמיר פרץ: אני אומר לך מראש שזאת תהיה טענה מטעה.
עמיר פרץ: יבואו ויאמרו לך, בעיקר מפורומים של משרד האוצר ומפורומים אחרים, שבעצם כניסתו של הגז בעתיד לישראל, הוא לבד יביא להפחתת גזי חממה, ולכן – "מה עכשיו אתם מתעסקים בזנבות של הפליטוֹת?
עמיר פרץ: הנה יש תהליך אחר, מובנה" - -
מירי רגב: תהליך ידוע מראש, מתוכנן.
עמיר פרץ: - - "שמפחית באופן דרמטי את גזי החממה.
עמיר פרץ: אז זהו, אנחנו בהחלט עומדים בהתחייבויות הבין-לאומיות.
עמיר פרץ: " זה לא נכון.
עמיר פרץ: מכיוון שהמדדים של ההשפעות של כניסת הגז למדינת ישראל נלקחו בחשבון כאשר נקבעה התוכנית הלאומית להפחתת גזי החממה.
עמיר פרץ: זה לא דבר שנחשף לאחר התוכנית אלא זה נלקח בחשבון כחלק מן התוכנית.
עמיר פרץ: לכן אין שום סיבה שמישהו ישתמש בזה כטיעון לבטל את התוכנית כולה.
עמיר פרץ: מדובר על תוכנית שבהתחלה היתה צריכה לעמוד על 2.2 מיליארד שקל.
עמיר פרץ: בסך הכול בסופו של דבר אושרו 560 מיליון שקל.
מירי רגב: 539 מיליון שקל.
עמיר פרץ: מתוכם 150 מיליון שקל שמיועדים למשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: 110 מיליון אני יודעת.
<גיל פרואקתור: 114 מיליון ועוד 40 מיליון.
עמיר פרץ: 150 מיליון שקלים מיועדים למשרד להגנת הסביבה.
<דניאל מורגנשטרן: בכל מקרה, הכול זה כסף קטן.
מירי רגב: תלוי את מי שואלים.
עמיר פרץ: אצלנו זה כסף גדול מאוד.
עמיר פרץ: חשוב להדגיש שמדובר פה בתוכנית שכאשר יורדים לפרטיה, ויש כאן כמה דוגמאות שתיכף יוצגו, הרי מה עושה התוכנית?
עמיר פרץ: היא נכנסת לכל מיני מקומות שבהם היא מפחיתה את צריכת האנרגיה ומצליחה ליצור מצב שהשותפים עצמם הופכים למי שמרוויחים מן העניין.
עמיר פרץ: אם לוקחים כדוגמה מפעל אז תשומות הייצור שלו פוחתות, יכולת ההתמודדות שלו בשוק שבו הוא פועל הופכת יכולת התמודדות גדולה יותר.
עמיר פרץ: אבל מה שטוב, שהם לא מקבלים כסף חינם, אלא הם משקיעים.
עמיר פרץ: בשקלול של 150 מיליון שקל שאנחנו מתארים ההשקעה היא ביחס של 1:9.
עמיר פרץ: כלומר, על כל שקל שהמשרד משקיע הרווח למדינת ישראל עומד על 9 שקלים.
עמיר פרץ: כלומר, מול ההשקעה המידית גם כל אחד מן המפעלים צריך להשקיע משלו, כל אחד עם התוכנית המובנית.
עמיר פרץ: לא קיבלו שום דבר בחינם לחלוטין.
עמיר פרץ: קחי כדוגמה מפעל כזה שקיבל מענק של 625,000 שקל.
עמיר פרץ: הוא מפחית 30% בצריכת המזוט.
עמיר פרץ: החיסכון השנתי שלו הוא 1.3 מיליון שקל.
עמיר פרץ: אז הוא השקיע 2.8 מיליון שקל אבל במצטבר השנתי, אחרי 3-4 שנים הוא יכסה את ההשקעה שלו והחיסכון הזה הופך חיסכון קבוע.
עמיר פרץ: קחי דוגמה, על מה מלינים ראשי הרשויות המקומיות?
עמיר פרץ: ניקח את עיריית ירוחם.
עמיר פרץ: היא קיבלה מענק של 173,000 שקל ומינפה תוכנית של 453,000 שקל.
עמיר פרץ: החיסכון השנתי שלה בצריכת האנרגיה – וזה הוצאות כבדות מאוד לעירייה כמו ירוחם, הוצאות סביב תאורת חשמל, תאורת רחובות – הוא חיסכון עצום.
עמיר פרץ: אני רוצה לציין בפניך אפילו שני דברים פיקנטיים, אחד ירגיז אותך והשני לא.
מירי רגב: הוא לא עושה הנחות כאן.
עמיר פרץ: אציג לך דוגמה, שתי בקשות מיוחדות מאוד שאושרו, אחת של מסגד והשנייה של מקווה.
מירי רגב: שניהם לא מרגיזים אותי, לא המסגד ולא המקווה.
עמיר פרץ: מה שבטוח, אמרתי שאביא לך דוגמאות מכאן ומכאן.
עמיר פרץ: בהחלט גם פרויקטים מן הסוג הזה.
עמיר פרץ: מסתבר שבמודיעין עילית למשל המקווה פעל באופן שצריכת האנרגיה שלו היתה פשוט בלתי נתפסת.
עמיר פרץ: השינויים שעשו שם בכל התהליכים הטכנולוגיים בתוך המקווה יצרו מצב שבו אפילו מין יחידה כלכלית כזאת כל-כך קטנה התייעלה.
עמיר פרץ: אקח כדוגמה את בית חולים לניאדו, כי זה פרויקט גדול יותר.
עמיר פרץ: שם מדובר על מערכים מורכבים מאוד, שכמעט בכל תחום ותחום שבית-החולים מפעיל שם היתה הפחתת צריכה של אנרגיה באופן מאוד משמעותי.
עמיר פרץ: אני מניח שבעתיד ההפחתה הזאת תסייע מאוד למצבו הכלכלי של בית-החולים וכמובן ליכולת שלו להמשיך להתקיים ולתת שירותים.
עמיר פרץ: מדובר על הרבה פרויקטים.
<גיל פרואקתור: סך הכול 208 פרויקטים שקיבלו 106 מיליון שקלים, שבעצם מינפו קרוב ל-500 מיליון שקל בהשקעות משקיות בהתייעלות אנרגטית.
עמיר פרץ: אני מבקש שאנשי המשרד ישלימו רק את שני השקפים הבאים.
עמיר פרץ: אני רק רוצה לומר משפט אחד ברור.
עמיר פרץ: אין הדין של פרויקט מהסוג הזה – היה ויכוח קשה מאוד בממשלה.
עמיר פרץ: הודעתי שמבחינתי מדובר במעשה שהוא באמת חסר כל שיקול כלכלי או חברתי.
עמיר פרץ: לא יכול להיות שסעיף שאמור להיות מתוקצב ל-10 שנים, עד שנת 2020, עם התחייבות בין-לאומית, עם יעדים חברתיים, כלכליים, סביבתיים, יימחק, או יגידו שהוא מוקפא ל-3 השנים הקרובות.
מירי רגב: הוא הוקפא כרגע באמצעות חוק ההסדרים ל-3 שנים.
עמיר פרץ: את יודעת איך זה, כשמתא
עמיר פרץ: הבים בהקפאה אחר-כך יותר קל להקפיא גם בשנים הבאות.
עמיר פרץ: יגידו: הנה, לא קרה כלום.
עמיר פרץ: נכון, אי אפשר למדוד את הדברים באופן מידי, אבל תחלואה בישראל הגיע הזמן שתילקח בחשבון כחלק מן ההיערכות הכלכלית של מדינת ישראל.
עמיר פרץ: לתחלואה יש מחירים כלכליים מאוד כבדים וזה בהחלט אחד הגורמים החשובים ביותר שמבחינתנו עוסק באיכות האוויר, באיכות הסביבה.
עמיר פרץ: אבל מה שמודגש כאן זה באמת שיש כאן יעילות בלתי רגילה של כל מי שהיה שותף, ואני בטוח שהשותפים יאמרו את זה באופן הכי גלוי.
עמיר פרץ: אני מבקש שתשלים את שני השקפים שנותרו.
<גיל פרואקתור: אני מהמשרד להגנת הסביבה.
<גיל פרואקתור: מבחינת מה שהתוכנית הזאת עשתה, חשוב להבין שהיא בעצם לא רק מינפה השקעות אלא גם מביאה על פני עשור לחיסכון חסר תקדים מבחינת היקפי צריכת החשמל.
<גיל פרואקתור: אם כל הפרויקטים יישומו עד שנת 2020 אנחנו מדברים על כ-1.9 מיליארד קוט"ש במצטבר, חיסכון שהוא שווה ערך, פחות או יותר, לכ-590 מיליון שקלים, זה כמובן ערכים מהוונים, ועוד תוספת של לפחות 100 מיליון שקלים חיסכון ישיר בהפחתה בשרפה של דלקים, כדוגמת אותו מפעל שהשר דיבר עליו.
<גיל פרואקתור: בנוסף לזה, חשוב להבין שמבחינה משקית, כפי שהשר ציין כבר, יש לנו חיסכון שמוערך בכ-249 מיליון שקל כתוצאה מהפחתה של פליטות מזהמים שמסרטנים ומגדילים את התחלואה בישראל, ותוספת נוספת מבחינת צמצום גזי חממה.
<גיל פרואקתור: בסך הכול אנחנו מדברים על תועלות של כ-949 מיליון שקל על פני עשור, ואני רוצה להזכיר, מתוך 106 מיליון שקל בלבד שהמדינה השקיעה.
<גיל פרואקתור: בנוסף, אני רוצה לומר משפט אחרון, אם אנחנו רוצים לשים את זה בקונטקסט, מדינות אחרות עם רמת פיתוח הרבה יותר נמוכה מאתנו, כמו לדוגמה תאילנד, אינדונזיה וצ'ילה, יש להן יעדים הרבה יותר שאפתניים ממה שאנחנו הצבנו, מאותם 20%, וללא יישום של התוכנית הזאת לבטח לא נעמוד באותו יעד הפחתה.
<גיל פרואקתור: רציתי להגיד משפט נוסף לגבי בנייה ירוקה.
<גיל פרואקתור: התוכנית מדברת גם על הקפאה של בנייה ירוקה.
<גיל פרואקתור: בכל הקשור לבנייה ירוקה אנחנו מדברים על פוטנציאל חיסכון שנתי של קרוב ל-400 מיליון שקלים שיגיע ישירות מבנייה ירוקה, וכמובן שהתועלות נעות החל מחיסכון בצריכת אנרגיה, בריאות, פריון בעבודה וכמובן תרומה לצמיחה ירוקה.
מירי רגב: אני מבקשת מהשלטון המקומי שיציג את הטענות העיקריות לכך שנתבשרנו שמשרד האוצר מתכוון בחוק ההסדרים הקרוב בעצם להקפיא את התוכנית הלאומית ל-3 שנים, כפי שגם ציין פה השר, בכל סוגיית הפחתת גזי החממה.
<גמליאל ברזילי: אעשה את זה בקיצור ובתמציתיות.
<גמליאל ברזילי: שתי מילות רקע לפני שאגיע ממש לנקודה הזאת.
<גמליאל ברזילי: לאחר ועידת קופנהגן, שבה מדינת ישראל לקחה על עצמה התחייבות להפחתה של 20% מגזי החממה, החליט יושב-ראש מרכז השלטון המקומי שהרשויות המקומיות במדינת ישראל יהיו שותפות למאמץ הלאומי בנושא הזה.
<גמליאל ברזילי: הגינו והוצאנו לפועל תוכנית להתייעלות סביבתית, בעיקר התייעלות אנרגטית, ברשויות המקומיות בישראל, בשיתוף פעולה מעולה של המשרד להגנת הסביבה כשאנחנו הובלנו את התוכנית הזאת.
<גמליאל ברזילי: הצטרפו אליה לפני שנתיים וחצי 50 רשויות מקומיות.
<גמליאל ברזילי: היום חברות בה 70 רשויות מקומיות, ואין אינדיקטור שמעיד על הצלחה כמו הרצון של רשויות מקומיות נוספות להצטרף לתוכנית הזאת, כשהרשויות המקומיות היום נמצאות בעיצומו של המהלך הזה של התייעלות אנרגטית, על-פי תוכניות שהוכנו והועברו אליהן.
<גמליאל ברזילי: חלק מן הרשויות המקומיות במסגרת הזאת של הפעילות הסביבתית שלהן החליטו לפנות ולהיענות לקול הקורא- -
מירי רגב: בגלל התוכנית הרב-שנתית בעצם.
<גמליאל ברזילי: - - הקול הקורא שהוציא המשרד להגנת הסביבה, שהוציאה בעצם המדינה, להפחתת גזי חממה, ולהסתמך על הכספים שיוקצו להן, אם הן זוכות בקול הקורא הזה, לצורך העצמת ההתייעלות האנרגטית שלהן במסגרת התוכנית הזאת.
מירי רגב: הרשויות המקומיות שבעצם הלכו על התוכנית הזאת, הלכו בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה, בהמשך לקול הקורא שהם הוציאו.
<גמליאל ברזילי: בהחלט.
<גמליאל ברזילי: לא כולם פנו לקול הקורא הזה, יש רשויות מקומיות שמממנות מכוחות עצמן, הרשויות המקומיות החזקות, אבל רשויות מקומיות מוחלשות בפריפריה בהחלט הסתמכו על הכספים האלה.
<גמליאל ברזילי: ועכשיו אנחנו שומעים – ואציג דוגמאות.
מירי רגב: כמה רשויות מקומיות בפריפריה הצטרפו לתוכנית?
<גמליאל ברזילי: 25% מן הכספים שחולקו עד היום במסגרת הזאת נלקחו על-ידי המגזר המוניציפלי.
<גמליאל ברזילי: כלומר, 25% מ-100 מיליון.
<גמליאל ברזילי: נכון?
<גיל פרואקתור: 25 מיליון שקל.
<גיל פרואקתור: מתוך ה-106 מיליון שקל, 25 מיליון הוקצו שקל לרשויות המקומיות.
<גמליאל ברזילי: אתן דוגמאות של שמות: ערים וישובים כמו ירוחם, ערד, מעלות, אילת.
<גמליאל ברזילי: נעשית פעילות סביבתית באמת מאוד אינטנסיבית, מאוד מכוונת ורצינית.
<גמליאל ברזילי: ואז שמענו את השמועה, שמענו את הידיעה הזאת.
מירי רגב: זה לא שמועה.
מירי רגב: זה החלטה, שאנחנו צריכים לראות אם אנחנו יכולים לשנות אותה, לראות איך אנחנו במשא ומתן עם משרד האוצר בסוגיה הזאת.
<גמליאל ברזילי: נכון, ואז שמענו את הידיעה הזאת, שהולכים לקצץ.
<גמליאל ברזילי: אז יושב-ראש מרכז השלטון המקומי פנה לשר האוצר, פנה לשרים, וכמובן פנה אליך בבקשה לקיים דיון בנושא הזה.
<גמליאל ברזילי: אנחנו חושבים שהנתונים שהציג המשרד להגנת הסביבה מדברים בעד עצמם.
מירי רגב: מה אתם מצפים?
מירי רגב: בשורה התחתונה, מה אתם מצפים שהוועדה תעשה בסוגיה הזאת?
<גמליאל ברזילי: שתקרא למשרד האוצר – זה נשמע קלישאה – להסיר את רוע הגזרה.
מירי רגב: תן לי פרויקטים מסוימים שעליהם אנחנו יכולים לדבר.
מירי רגב: האם אתה כשלטון מקומי יכול בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה לסמן לנו פרויקטים מסוימים שעליהם אנחנו צריכים לנהל את המאבק?
<גמליאל ברזילי: אני יכול לדבר רק על פרויקטים שנענו על-ידי הקול הקורא הזה.
<גמליאל ברזילי: לדוגמה, במעלות זה הצלחה – כל תאורת הרחוב בעיר היא תאורת לדים שצורכת כ-20% מן העלות של תאורה רגילה.
<גמליאל ברזילי: בירוחם גם היתה החלפת תאורת רחוב ואלמנטים נוספים.
<גמליאל ברזילי: תוכניות עתידיות – אם לא יהיה בשנה הבאה קול קורא נוסף בנושא הזה אז כמובן שלא ייגשו ולא יעשו ולא יפעלו.
מירי רגב: פורום ה-15, מי מייצג אותו כאן?
<דניה ואקנין: הייתי שמחה אם רשות הדיבור תעבור לנעמי צור, סגנית ראש עיריית ירושלים.
<נעמי צור: צהרים טובים.
<נעמי צור: אני גם הייתי בקופנהגן בפורום של איטלי, של הערים.
<נעמי צור: ואז כשהנשיא פרס קם והתחייב על ההפחתה של 20% הבנתי משהו, שזה לא יוכל להיות מושג ללא הערים, ללא הרשויות המקומיות, כי אנחנו יותר מ-90% מן האוכלוסייה, ואני לא צריכה להגיד מה ירושלים בלבד.
<נעמי צור: אנחנו אמנם לא נהנינו במיוחד מן המענקים, אבל אני חושבת שפה יש הזדמנות שאסור לנו להפסיד.
<נעמי צור: גם הזדמנות להצטיין במישור הבין-לאומי, שכל כך קשה לנו, ופה משהו שאפשר לעשות, ולמה שלא נעשה אותו.
<נעמי צור: אנחנו צריכים להתחיל לאמוד את ההשפעה הכלכלית, לא רק במספרים המהממים ששמענו כאן, אלא מה הדברים השליליים שנמנעים על-ידי מימוש התוכנית הזאת.
<נעמי צור: השר דיבר גם על בריאות.
<נעמי צור: בריאות זה לא רק כמה אנשים חולים, אלא צריך להתחיל לגזור את השורות הכלכליות, כמה שירותי רפואה אתה חוסך כשאתה לא מטפל באנשים החולים.
<נעמי צור: זה הולך ומתרחב לכל מיני תחומים שלא הסכמנו לקחת אותם בחשבון.
<נעמי צור: אני חושבת שפה יש הזדמנות, ואני מדברת בתור העיר, אמנם עיר הבירה, אבל העיר הענייה בישראל, הזדמנות להביא את נושא איכות הסביבה לכיס הפרטי ולבן אדם ברחוב, שיבין שהוא בעצמו מפיק תועלת מהשתתפות בתוכנית הזו ויכול גם לחוש גאווה.
<נעמי צור: זה משנה את כל הפרמטר של איך אנחנו מסתכלים על איכות הסביבה ועל נושא הסביבה בישראל.
<נעמי צור: ולכן אם שואלים מה צריך לעשות, אני חושבת שאסור לעצור.
<נעמי צור: זה פשוט אסון.
<נעמי צור: אני חושבת שמעבר להשפעה הסביבתית, החברתית והלאומית יש גם השפעה בהסתכלות, איך נסתכל על עצמנו בעיניים ועל אחרים מסביבנו.
<נעמי צור: אנחנו צריכים להקים צוות משותף, לבחון יחד.
<נעמי צור: צריך להבין שכל ההישגים הסביבתיים של מדינת ישראל תלויים בשלטון המקומי וביכולת של הערים להיות חלק ולתת כתף.
מירי רגב: נציגי המשרד להגנת הסביבה, תוכלו להגיד לי מתוך מה שאושר, הרי הוקצו כמעט 2.2 מיליארד שקלים, נכון?
מירי רגב: כמה מתוך זה נלקח?
<אלונה שפר-קארו: הוקצו 550,000 שקל מתוך 2.2 מיליון שקל.
מירי רגב: וכמה מתוך זה מומש?
<אלונה שפר-קארו: רק חלק מזה שלנו.
<גיל פרואקתור: משרד האנרגיה והמים מימש חלק ואנחנו מימשנו את הכול.
מירי רגב: משרד האנרגיה, לאחר מכן משרד האוצר ולאחר מכן חבר הכנסת נחמן שי.
<אדי בית הזבדי: אני מנהל האגף לשימור אנרגיה במשרד האנרגיה והמים.
<אדי בית הזבדי: המשרד שלנו קיבל כ-256 מיליון שקל, מתוכם גם קיצצנו קצת במשך הזמן.
<אדי בית הזבדי: במסגרת הפרויקט הזה קיבלנו לטפל בנושא המגזר הביתי, שהתרומה שלו לחיסכון באנרגיה מהווה כ-40%.
מירי רגב: החלוקה ביניכם ובין המשרד להגנת הסביבה, שהמשרד להגנת הסביבה הולך לכל הסוגיות של התעשייה והמוניציפלי ואילו משרד האנרגיה מטפל בסוגיה הביתית.
<אדי בית הזבדי: רק לפרויקט הזה המסוים, משום שמשרד האנרגיה והמים בכל זאת בשאר הדברים, כמו בחקיקה, בתקינה ובאכיפה ממשיך לעסוק גם- - -
מירי רגב: לא משנה, אבל אנחנו מדברים רק על זה.
מירי רגב: אל תדאג, אנחנו לא לוקחים לכם סמכויות עדיין.
מירי רגב: זה יקרה אם עמיר פרץ יישאר השר להגנת הסביבה... אבל בפרויקט הזה, כדי שנעשה סדר, משרד האנרגיה זה רק לטובת הצרכנים הביתיים, ואילו המשרד להגנת הסביבה – תעשייה ומוניציפלי ומסחר-עסקי.
<אדי בית הזבדי: אני חייב לציין שהפעילות שלנו, אני מבין שהרבה אנשים נחשפו אליה, בין היתר החלפת מכשירי חשמל ביתיים.
<אדי בית הזבדי: טיפלו בעיקר בכשלי שוק.
<אדי בית הזבדי: הלא אנשים לא מחליפים מכשירים שעובדים.
<אדי בית הזבדי: במסגרת הפרויקט שלנו דרשנו להחליף מכשירים שכן עובדים במכשירים הרבה יותר יעילים.
<אדי בית הזבדי: דוגמה קטנה, בפרויקט של המקררים החלפנו במשך השנה 110,000 מקררים, כאשר אנו תורמים לחיסכון של למעלה מ-130 מיליון קילו-ואט-שעה לשנה.
<אדי בית הזבדי: אפשר להמיר את זה גם ל-CO2 ולכל מיני דברים אחרים, אבל אם אנחנו נחשב את זה לאורך חיים של מקרר, כמו 10 שנים – ואגב, ישראלים אוהבים להחזיק מקרר בערך 25 או 30 שנים – אנחנו יכולים לראות מה התרומה של המבצע הזה לכל הפרויקט.
מירי רגב: אפילו דובר הוועדה אמר לי שהוא חסך.
מירי רגב: כמה כסף חסכת בחשמל?
מירי רגב: כמה חסכת בבית?
מירי רגב: דובר הוועדה שייך לארגונים הסביבתיים הירוקים, הוא "שתול" פה...
<אדי בית הזבדי: כל משפחה שהחליפה מקרר חוסכת בין 700-800 שקל לשנה, וזה עוד לפני עליית המחירים.
<שמואל חן: אני ד"ר שמואל חן, דובר הוועדה.
<שמואל חן: סיפרתי שבניתי בית ירוק שמוגדר כ-net zero, כלומר הוא בעצם לא פולט פחמן.
<שמואל חן: אנחנו מייצרים פי 2-3 אנרגיה ממקורות מתחדשים, משמש, בהשוואה לצריכה.
<שמואל חן: רק כדי לסבר את האוזן, קיבלנו אתמול את חשבון החשמל ואני לא מתבייש לגלות, אנחנו משפחה של 8 נפשות, שילמנו לחברת החשמל 1,300 שקלים וקיבלנו 12,000 שקלים בחזרה.
<שמואל חן: אז זה גם משתלם לאזרח.
<שמואל חן: ובפירוש כך גם בתוכנית של החלפת המקררים וכולי.
מירי רגב: זה מחזק את מה שאתה אומר.
<שמואל חן: אני רק צריך לציין שכאשר מעמידים מערכת סולרית על גג זה גם מקרר את הגג ולכן מקרר את כל הבית.
<דניאל מורגנשטרן: זה מונע התחממות.
<דניאל מורגנשטרן: לא מקרר.
<שמואל חן: אז בחמסינים הגדולים שהיו, כשבחוץ היו 37 מעלות אנחנו לא הפעלנו מזגנים.
<שמואל חן: בחוץ היו 37 מעלות ובתוך הבית היו 25 מעלות.
מירי רגב: כל הכבוד, יופי.
<אדי בית הזבדי: אני חייב לציין שכל ההפחתה בקילו-ואטים-שעה, המשמעות של זה היא גם דחייה או הקטנה של הצורך בתשתיות של תחנות כוח.
מירי רגב: משרד האוצר, "החתן" העיקרי שלנו.
מירי רגב: איפה אתה?
מירי רגב: חתן צעיר שלחו לנו היום.
מירי רגב: תגיד לי, לאור הדברים ששמענו כאן מן המשרד להגנת הסביבה, ממרכז השלטון המקומי, ממשרד האנרגיה.
מירי רגב: יש לנו כל-כך הרבה רווחים מהפחתת פליטת גזי החממה.
מירי רגב: אז למה בעצם אתם עוצרים את הפרויקט היפה הזה?
<ראני נוג'ידאת: אני רפרנט פנים וסביבה באגף החשב הכללי במשרד האוצר.
מירי רגב: אתה לא קשור לאגף התקציבים.
<ראני נוג'ידאת: נתבקשתי לבוא ולהציג את העמדה שלהם.
<איתן פרנס: אגף התקציבים ביום חופש.
<איתן פרנס: גם בוועדה לאנרגיות מתחדשות הם לא הגיעו.
<ראני נוג'ידאת: היתה להם חפיפה של ועדות, אז נתבקשתי לבוא.
מירי רגב: טוב, זה יום כזה, בכל זאת מדברים על המע"מ, וכאן בסך הכול מדברים על הסביבה ועל זיהומים.
מירי רגב: אז בוא תציג את עמדת אגף התקציבים, רק תקרא את זה היטב כדי שנשמע היטב את העמדה.
מירי רגב: שלא נתקוף אותך, שנתקוף את מי שהכתיב לך אותה.
<ראני נוג'ידאת: לגבי הדחייה – זה באמת רק משיקולי סדר עדיפויות.
<ראני נוג'ידאת: מדובר אך ורק בדחייה של 3 שנים.
<ראני נוג'ידאת: המשרד לא מתנער מאחריות.
<ראני נוג'ידאת: מנכ"ל משרד האוצר, לפי החלטת הממשלה, נבחר להוביל את התוכנית הזאת.
<ראני נוג'ידאת: לא מתנערים מזה.
<ראני נוג'ידאת: הוקמו ועדות והן מתכנסות ופועלות.
<ראני נוג'ידאת: באמת לא דובר על צמצום של מסגרת תקציבית אלא מדובר אך ורק בדחייה.
<ראני נוג'ידאת: זאת העמדה של האוצר.
מירי רגב: לא נותר לי אלא לחייך בגיחוך על הדברים שאמרת.
מירי רגב: אתה מייצג את עמדת המשרד, עמדה שאנחנו מכירים אותה, ועל זה גם זומן הדיון.
מירי רגב: לאור החלטת האוצר לעצור את התוכנית הלאומית שאושרה ל-3 שנים וקריאת השר להגנת הסביבה לא לבטלה אנחנו בעצם מכנסים את הדיון הזה היום, זה היה נושא הדיון.
מירי רגב: בעצם לא חידשת פה כלום.
מירי רגב: יפה שפירא מנהלת הוועדה בדיוק הגיעה.
מירי רגב: אנחנו בכל זאת נבקש ששר האוצר ייתן לנו תגובה קצת יותר עניינית, מדוע החליט כרגע לעצור ל-3 שנים באמצעות חוק ההסדרים את התוכנית הזאת, שהיא תוכנית שכולם מבינים את חשיבותה.
מירי רגב: אין בדרך כלל תמימות דעים בין כל משרדי הממשלה, אנחנו רואים מה קורה פה גם בעניינים של באר טוביה ופלמחים, ואני מדברת דווקא על נושאי סביבה, שאנחנו מוצאים הרבה מאוד אי-הבנות ואי-תיאומים בין משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר וכדומה.
מירי רגב: ופה כולם מבינים את החשיבות של המשך הפרויקט הזה, של חשיבות הפרויקט הזה.
מירי רגב: וזה גם בסוף ימנע מן האוצר להשקיע כסף במקומות שהוא יצטרך להשקיע בהם כסף בעתיד.
מירי רגב: והרי על מה האוצר מסתכל תמיד?
מירי רגב: על החור של הגרוש.
מירי רגב: אז הנה, בחור של הגרוש אתם תצליחו בסוף גם לחסוך בהיבט הזה.
מירי רגב: השאלה שנשאלת היא באמת למה משרד האוצר החליט את ההחלטה הזאת.
מירי רגב: הרי מדובר על 500 מיליון שקלים, זה הכול, כדי לעמוד באותו קול קורא שאתם הוצאתם ושמשרד האנרגיה הוציא.
מירי רגב: בסך הכול 500 מיליון שקלים.
מירי רגב: זה רק העודפים שאתם נותנים לחברי ועדת הכספים לחלק ביניהם לשנתיים.