GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סתיו שפיר:
ברור שאף אחד, לא מהעובדים ובטח לא מאיתנו, רוצה לפגוע בבריאותם של התושבים ולערוך ניסוי שכרוך בפגיעה פוטנציאלית מסוימת בבריאות שלהם.
סתיו שפיר:
מצד שני גם אף אחד לא רוצה למנוע מעובדים את עבודתם.
סתיו שפיר:
יש לי שאלה אל נציגי חברת רותם שנמצאים פה.
סתיו שפיר:
אני מבינה שיש איזה שהוא לחץ נורא גדול סביב שדה בריר.
סתיו שפיר:
נאמר שיש שם עתודות ושהעתודות מסתיימות בעוד 10 שנים.
סתיו שפיר:
בנתונים שלכם שפורסמו במחקר של פרופ' פורטוגלי שיושב פה כתוב שיש עתודות זמינות באורון, בצין, ברותם של 140 מיליון טון פוספט.
סתיו שפיר:
איפה הדבר הזה נמצא?
סתיו שפיר:
למה שדה בריר יותר חשוב לכם?
סתיו שפיר:
האם מדובר ברווחים פוטנציאלים הרבה יותר גדולים?
סתיו שפיר:
מה לגבי העתודות הזמינות האחרות?
סתיו שפיר:
למה לא אפשרי ללכת על החלופות?
<יעקב כחלון:
אני מנהל את מפעלי רותם ב-4 השנים האחרונות.
<יעקב כחלון:
נולדתי בנגב, יש לי 3 ילדים, יש לי משפחה בערד ומשפחתי גרה בבאר שבע.
<יעקב כחלון:
אני מג"ד במילואים.
<יעקב כחלון:
הובלתי חיילים במלחמות, אנשים.
<יעקב כחלון:
אזרחים חשובים לי באותה מידה.
<יעקב כחלון:
אני 18 שנים מתעסק בכימיה.
<יעקב כחלון:
הייתי מנהל מפעלי תרכובות ברום ברמת חובב.
<יעקב כחלון:
אם יש איזו שהיא סכנה קטנה או גדולה אנחנו לא נפעל בשדה בריר, באורון, בצין או במקום אחר.
<יעקב כחלון:
אנחנו מזדהים איתכם לחלוטין.
<יעקב כחלון:
אותנו לא מעניין אינטרס כזה או אחר.
<יעקב כחלון:
אותנו לא מעניין אם הבעלים שלנו זאת מדינה או מישהו אחר.
<יעקב כחלון:
אותנו מעניינת הפרנסה שלנו, הפרנסה של העובדים שלנו.
<יעקב כחלון:
אנחנו בטוחים ב-100% שאין שום סכנה בכרייה, במיוחד בכרייה של פוספטים.
<יעקב כחלון:
אתם מוזמנים לבוא ולראות מה זה כריית פוספטים.
<יעקב כחלון:
הפוספט עצמו רטוב, אין אבק.
<יעקב כחלון:
אנחנו מתחזקים את הדרכים.
<יעקב כחלון:
אנחנו נמצאים תחת פיקוח מתמיד של החברה לשירותי איכות הסביבה.
טלב אבו עראר:
אדוני, אתה רופא?
טלב אבו עראר:
איך הגעת להחלטה כזאת?
<קריאה:
אתה שואל נכונה.
<קריאה:
הוא לא רופא.
<יעקב כחלון:
אני מנהל.
<יעקב כחלון:
יש לי אחריות.
טלב אבו עראר:
הוא מקצוען?
<קריאה:
יש מחקר מארצות הברית שלפיו מסביב למכרות פוספט יש עלייה בתחלואה.
<יעקב כחלון:
אני לא רופא, גם אין לי כוונה להיות רופא.
<יעקב כחלון:
יש לי אחריות בראש וראשונה לבריאות העובדים שלי, אחריות לסביבה ואחריות כלפי הציבור.
<יעקב כחלון:
בעיני זה יותר חמור ויותר חזק מכל דבר אחר.
<יעקב כחלון:
אני אדם אחראי.
<אפי מיכאלי:
אם אתה לא רופא איך אתה יכול להיות בטוח שאין סכנה?
<יעקב כחלון:
אני מרגיש שאני לא מסכן ולו לרגע אחד את עובדיי ואת הסביבה.
<יעקב כחלון:
אנחנו חרטנו על דגלנו אחריות ושקיפות.
<יעקב כחלון:
יש למעלה מ-500 מבקרים כל חודש ברותם.
<יעקב כחלון:
אנחנו גאים במה שאנחנו עושים.
<יעקב כחלון:
אנחנו שקופים במה שאנחנו עושים.
<יעקב כחלון:
תבואו ותראו.
<יעקב כחלון:
רק אחרי שבאים, רואים ומבינים, הסטיגמה למכרה ולעובדי מכרה יורדת.
<אורי יסעור:
אני אתחיל מעשרות שנים אחורה, כי לצערנו הרב אנחנו בדיון הזה בשדה בריר ובבקעת זוהר תקועים ומדשדשים שנים רבות.
<אורי יסעור:
אין החלטה.
<אורי יסעור:
אנחנו מקדמים את הנושא הזה על פי חוק בוועדה המחוזית בצורה מסודרת.
<אורי יסעור:
אין דוגמה.
<אורי יסעור:
אין אח ורע לפס ניסיון כמו שאנחנו מציעים כאן.
<אורי יסעור:
אגב, להבהיר את הדברים.
<אורי יסעור:
אמרו פה שזה הולך לבדוק את הבריאות.
<אורי יסעור:
לא נכון.
<אורי יסעור:
המשרד להגנת הסביבה ב-2004, אחרי שהפך ובדק את התסקיר של ההשפעה על הסביבה שהוכן - זה הדוח המקיף והכי גדול - הוא זה שקובע אם יהיה זיהום.
<אורי יסעור:
בדק אותו המשרד במשך 4 שנים, כולל משלוח למומחים מקנדה.
<אורי יסעור:
הוא בסוף פסק שאין לו התנגדות לקידום התכנית.
<אורי יסעור:
בוצעו על ידי המשרד דוחות ממוחשבים מאוד מאוד מסובכים.
<אורי יסעור:
הדוחות האלה הוכיחו חד משמעית שלא תהיה השפעה על הסביבה.
<אורי יסעור:
בא המשרד ואמר שלמרות שהדוחות שמוכיחים שאין השפעה על התושבים מעבר לקילומטר, הם רוצים לבצע ניסיון.
<אורי יסעור:
המשרד דרש שהניסיון יהיה בקרבת העיר ערד, יותר קרוב לתושבים של אל- פורעה והעיר ערד.
<אורי יסעור:
היום באו, דרשו וביקשו שנתרחק.
<אורי יסעור:
אנחנו מסכימים להתרחק.
מירי רגב:
יש לכם עוד אלטרנטיבות, כפי ששאלה פה חברת הכנסת שפיר?
<אורי יסעור:
אין עוד אלטרנטיבות.
<אורי יסעור:
הנושא של האלטרנטיבות נבדק 3 פעמים על ידי שלושה גורמים שונים ב-3 השנים האחרונות.
<אורי יסעור:
מר ארדן מינה מומחה בשנת 2010 בשם ד"ר אמיר אילדמן.
<אורי יסעור:
הוא פסק חד משמעית שהמקום יהיה שדה בריר.
<אורי יסעור:
לפני זה הממונה על המכרות שיצא, ד"ר מימרן, קבע חד משמעית וכתב שיש לקדם את שדה בריר בבהילות, שהנושא קריטי לחברת רותם.
<אורי יסעור:
בפעם האחרונה זה נבדק על ידי תמ"א 14ג, על ידי ועדת האורחים של תמ"א 14ג.
<אורי יסעור:
היא בדקה את הנושא ומצאה שוב שבקעת זוהר - - -
תמר זנדברג:
מה קריטי לתושבי הנגב?
<אורי יסעור:
אנחנו מדברים פה על 10 אלפים עובדים, על 10 אלפים משפחות.
<קריאה:
זה לא נכון.
<אורי יסעור:
אני גדלתי בערד.
<אורי יסעור:
יש לי משפחה בערד, יש לי חברים בערד ואני אוהב את ערד.
<אורי יסעור:
אני אשאר בנגב.
<אורי יסעור:
אנחנו נפתח את הנגב.
<אורי יסעור:
הנגב זה לא מוזיאון.
<אורי יסעור:
בנגב צריך לחיות.
<קריאה:
יש 1200 עובדים ברותם.
<קריאה:
1200 בלי המעגל השני והשלישי.
<אורי יסעור:
יש לנו פה עבודה של מומחים.
<אורי יסעור:
זה לא המצאות שלנו.
<אורי יסעור:
במשרד הבריאות יש 5 חוות דעת שונות, לא אחת.
<אורי יסעור:
4 בעד.
<אפי מיכאלי:
כמה שילמת על חוות הדעת האלו?
<אפי מיכאלי:
100 אלף דולר?
<איתמר גרוטו:
העובדות לא נכונות.
<אפי מיכאלי:
את חוות הדעת האלו הוא מימן.
<אורי יסעור:
ב-2008 כתבו ד"ר בר חנא וד"ר דובנוב תסקיר למתנגדים מטעם המתנגדים נגד המכרה.
<אורי יסעור:
טעות ביסודו הדוח הזה.
<אורי יסעור:
הוא מצטט PM2.5 חלקיקים כתוצר שריפה בשיקגו.
<אורי יסעור:
זה לא קשור למכרה בכמות ובסוג.
<אורי יסעור:
אמרה הגברת בלמייקר בוועדה המחוזית ב-2008 באופן חד משמעי שאין דוחות של משרד הבריאות.
<אורי יסעור:
יש פה 5 דוחות.
<אפי מיכאלי:
אנחנו ב-2013.
<אורי יסעור:
אף אחד מהדוחות לא מהמשרד.
<אורי יסעור:
עד היום משרד הבריאות מזגזג, גורר רגליים, מעכב לנו את קידום התכנית.
<אורי יסעור:
אין שום בעיה בריאותית או בעיה אחרת.
<אורי יסעור:
אין שום טיעון הגיוני לעצור את הבדיקה בשטח.
<אפי מיכאלי:
תשמעו את פרופ' גרוטו.
<אפי מיכאלי:
הוא מזגזג עבור החברה הפרטית.
<אפי מיכאלי:
משרד הבריאות עובד אצלם.
<אפי מיכאלי:
יש עשרות חלופות, לא אחת.
<אורי יסעור:
יש פה תיאוריות קונספירציה.
<אורי יסעור:
אנחנו שקופים.
<אפי מיכאלי:
אתה שקוף ואתה יושב בתמ"א14ג כנציג התאחדות התעשיינים.
<אורי יסעור:
יש דוח מאוד חד משמעי של פרופ' שפירא שלא מונה על ידי רותם, הוא מונה על ידי שר הבריאות ומשרד ראש הממשלה.
<אפי מיכאלי:
הוא משקר.
<אפי מיכאלי:
יושב פה הרב ליצמן שיגיד מה זה שפירא.
<אפי מיכאלי:
לחצו עליו.
<אפי מיכאלי:
יושב פה גרוטו שיגיד מה זה שפירא.
<אפי מיכאלי:
זה הטיעון הביטחוני.
<אפי מיכאלי:
הם יגידו לך מה זה שפירא.
יעקב ליצמן:
היות והמחבר יושב כאן אני אגיד שאפי צודק, לא אתה.
<אורי יסעור:
יצא דוח של פרופסור שפירא.
<אורי יסעור:
סירבו לקבל את מסקנותיו.
<אורי יסעור:
מסקנותיו חד משמעיות.
<אורי יסעור:
אחר כך הייתה הישיבה הזאת של רוני גמזו שישבה עם כל המומחים בעד ונגד באותו משרד.
<אורי יסעור:
היא אמרה שחייבים לבצע ניסוי בשטח.
מירי רגב:
את זה אני יודעת, כי הקראתי בתחילת הדברים.
יעקב ליצמן:
אני דיברתי עם חברי כנסת.
יעקב ליצמן:
אנחנו רוצים לפנות למבקר המדינה על-מנת שיבדוק את מה שקרה כאן.
יעקב ליצמן:
אחרי הסיכום שלך אנחנו הולכים לפנות למבקר המדינה.
<משה חדד:
תבדוק את כסיף.
יעקב ליצמן:
אני אבדוק הכל.
יעקב ליצמן:
הייתי רוצה שתסכמי שאנחנו פונים למבקר המדינה.
מירי רגב:
אני לא אסכם ללכת למבקר המדינה.
מירי רגב:
אם אתם רוצים תפנו אתם למבקר המדינה.
מירי רגב:
כולם פתחו ואמרו שיש דילמה.
מירי רגב:
לי אין דילמה.
מירי רגב:
חיי אדם הם מעל כולם, עם כל הכבוד לסביבה, עם כל הכבוד לתעסוקה ועם כל הכבוד לכל הדברים.
מירי רגב:
חיי אדם הם מעל הכל.
מירי רגב:
ברגע שיבינו שיש כאן פגיעה בחיי אדם אתם לא תבצעו את הפיילוט ולא את הכרייה.
מירי רגב:
גם אני נולדתי בנגב.
מירי רגב:
ההורים שלי עדיין גרים בנגב.
מירי רגב:
אני מסתובבת הרבה בנגב.
מירי רגב:
זה לא אומר כלום.
מירי רגב:
אין כאן שום קשר למקומות עבודה, אין פה שום קשר לשום דבר, רק לחיי אדם.
מירי רגב:
אם יש פה פגיעה בחיי אדם הניסוי הזה לא ייעשה.
מירי רגב:
אני סיכמתי עם שרת הבריאות ועם בינת שוורץ שנעשה סיור של ועדת הפנים יחד איתם בשטח.
מירי רגב:
אנחנו רוצים לבדוק אלטרנטיבות למקום, אנחנו רוצים לראות איך השטח נראה, אנחנו רוצים לראות מה זה אומר כרייה של פוספטים.
מירי רגב:
אנחנו נביא רופאים שחושבים כך ורופאים שחושבים אחרת.
מירי רגב:
אנחנו נעשה סיור בשטח לפני שנקבל החלטה לאיזה כיוון הולכים.
מירי רגב:
אני מבקשת ממשרד הבריאות להביא חוות דעת סופית אחת.
מירי רגב:
לא רוני גמזו, לא פרופ' כזה, פרופ' ההוא וכל הדוקטורים שכולם אומרים אמן לכל דבר שלהם.
מירי רגב:
אני רוצה חוות דעת אחת שמקובלת על השרה ומקובלת בעולם האקדמי הרפואי, שלא נקבל מחר בג"ץ על החלטת משרד הבריאות.
מירי רגב:
תביא חוות דעת.
מירי רגב:
אתם הגורמים שאנחנו יכולים להסתמך עליהם.
דב חנין:
אפשר גם בג"ץ על הגורמים האחרים.
דב חנין:
יש הרבה גורמים שחשופים לבג"ץ.
מירי רגב:
תביאו חוות דעת של משרד הבריאות שנוכל להסתמך עליה, שנוכל להבין אם יש סכנה לחיי אדם או אין סכנה לחיי אדם.
מירי רגב:
אני אשמח לקבל גם נתונים על תחלואה בדימונה ובפזורה הבדואית.
<קריאה:
תבקשי גם נתונים על עתודות הפוספט שלהם.
<קריאה:
זה לא עניינך.
<קריאה:
מה זה לא ענייני?
<קריאה:
יש להם עתודות פוספט ל-30 שנה.
<קריאה:
אתה לא צריך עוד בשדה בריר.
מירי רגב:
אני רוצה לקבל איזו שהיא אינדיקציה לגבי מחקרים בעולם.
מירי רגב:
הצגת לנו איזה מחקר אחד בארצות הברית.
מירי רגב:
אני רוצה לקבל את שלושת הנושאים האלה בדיון.
מירי רגב:
אנחנו נשב יחד, נסייר יחד עם הוועדה.
דב חנין:
גברתי, גם להוסיף את שאלת החלופות.
דב חנין:
איפה יש עוד פוספטים?
דב חנין:
הנגב מלא בפוספטים.
מירי רגב:
זה מה שאמרתי.
מירי רגב:
דיברתי על בדיקת חלופות.
מירי רגב:
אנחנו נהיה שם בסיור יחד עם השרה ויחד עם גורמי התכנון.
טלי פלוסקוב:
גברתי היושבת-ראש, אני מציעה את עיריית ערד כמקום לישיבת הוועדה.
<אפי מיכאלי:
אם אפשר, גם לשתף את הציבור בסיור הזה.
מירי רגב:
אני אשתדל לשתף את הציבור כמו שהיום השתתפת והשמעת את קולך מאוד יפה.
מירי רגב:
יהיה סיור.
מירי רגב:
הסיור יהיה רק של האנשים המקצועיים כדי שנלמד ולא נושפע מאלה או מאלה.
מירי רגב:
אחר כך נקיים דיון ענייני אם יש חלופות, איזה חלופות יש, האם משרד הבריאות יביא סוף סוף את חוות דעתו אחרי כל כך הרבה שנים, מה חוות הדעת שלו, האם זה משפיע על חיי אדם, האם זה לא מסכן חיי אדם.
מירי רגב:
לפי זה אנחנו נקבע.
מירי רגב:
הכיוון הוא ללכת.
מירי רגב:
לא אנחנו בסוף נקבע איפה ומה ייעשה.
מירי רגב:
מי שיקבע זה ועדת התכנון המחוזית.
מירי רגב:
בדיוק כמו שעשינו עם פצלי השמן.
מירי רגב:
יבואו לוועדת התכנון המחוזית המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, הציבור וכל הגורמים שיש להם מה להגיד כדי לקבל החלטה האם הולכים לפיילוט או לא.
מירי רגב:
הוועדה לא תתכנס עד אחרי שנערוך את הסיור, עד שנקיים דיון נוסף.
מירי רגב:
אז נקבל החלטה לאיזה כיוון זה הולך.
מירי רגב:
אני רוצה להודות לליצמן על הדיון החשוב הזה .
מירי רגב:
דרך אגב, אילולא היית מעלה את זה כהצעה לסדר זה בוודאי לא היה עולה על שולחני.
מירי רגב:
לא היו לי פניות מאף גורם על הנושא הזה, רק מההצעה לסדר שלך.
מירי רגב:
אני רוצה להודות לך על ההצעה לסדר.
מירי רגב:
אני רוצה להודות לכל הגורמים.
מירי רגב:
אני מכריזה בזאת על פתיחת רשמית של ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
מירי רגב:
הדיון הזה מציין את יום הסטודנט כחלק מציון יום הסטודנט בכנסת.
מירי רגב:
הפרויקט שאנחנו רוצים לשמוע פה מדני הוא פרויקט שאמרו לי, עניין אותי מאוד וחשבתי שכדאי שנשמע עליו.
מירי רגב:
אחר כך נראה איך אנחנו מגיעים לשטח ורואים את זה יחד עם סטודנטים בסיור משותף.
מירי רגב:
הפרויקט ,שאני מבינה שדני וכרמלה ורונית יוכלו לדבר עליו, הוא שילוב של סטודנטים במוקד, זאת על מנת לייעל את עבודת המוקד.
מירי רגב:
השאלה הנשאלת היא למה צריך לייעל, למה העבודה לא נעשית כמו שצריך עם מי שקיים היום.
<כרמלה כץ:
זה לא על מנת לייעל, זה על מנת לשפר.
מירי רגב:
מה לא טוב היום שצריך לשפר?
<כרמלה כץ:
זה בעיקר בהיבט של הגישה של השירות לאזרח.
<כרמלה כץ:
במסגרת כל המגמה שלנו לשיפור השירות לאזרח אחד המקומות שאת בטח יודעת עליו וכולם מודעים אליו זה הסיפור של המוקד.
<כרמלה כץ:
המוקד זה המקום שאליו האזרח פונה.
<כרמלה כץ:
אנחנו רצינו לשפר את השירות.
<כרמלה כץ:
חיפשנו דרכים להביא אוכלוסייה איכותית, אנשים טובים.
מירי רגב:
מי נמצא היום במוקד?
<כרמלה כץ:
המוקד מאויש על ידי שוטרי קבע ושוטרי חובה, מה שנקרא שח"מים.
<כרמלה כץ:
אחת המסקנות שהגענו אליה זה שיש יותר מידי שח"מים.
<כרמלה כץ:
השח"מים היוו חלק גדול מאוד מאוכלוסיית המוקד.
<כרמלה כץ:
שח"מים זה חיילים.
דוד צור:
מדובר בתחלופה, בחוסר מקצועיות.
<כרמלה כץ:
בדיוק.
<כרמלה כץ:
הם צעירים מאוד, חסרי ניסיון ויש רמת תחלופה מאוד גבוהה.
מירי רגב:
אני חושבת שזה פרויקט מבורך, אבל להגיד שזה על מנת לשפר את מה שקורה היום זה אומר שמה שקורה היום לא טוב.
מירי רגב:
זה אומר שיקרה מצב שלגבי מוקדים שלא יהיו בהם סטודנטים יבואו ויגידו שהם לא טובים.
מירי רגב:
אני הייתי אומרת שצריך לשנות את כל הגישה בעניין הזה ולהגיד שהכוונה היא פה לשתף יותר את הקהילה בעבודת המשטרה, לשתף סטודנטים בעבודת המוקד כדי להראות שהסטודנטים, שהם נציגי ציבור, יכולים לתקשר ולהיות חברים ולהראות איך המשטרה מתמודדת עם בעיות לא פשוטות מול האזרחים.
מירי רגב:
כשאתם אומרים לשפר זה דבר שיחזור למשטרה כבומרנג.
דוד צור:
זה צינור מצוין לחשוף את המשטרה לסטודנטים.
דוד צור:
דרכו גם אפשר לגייס אנשים מאוחר יותר אחרי שהם מסיימים את הלימודים.
דוד צור:
מכיוון שהסוגיה מוכרת לי מההיסטוריה הקצרה שלי בשירות, לא צריך להכביר מילים ולהסביר לי למה זה המקום הרגיש וחזית הממשק אל מול הציבור כמו גם הנושא המבצעי.
דוד צור:
הייתי רוצה לשאול שתי שאלות.
דוד צור:
מה ההשלכות התקציביות של הנושא הזה?
דוד צור:
באיזה מעמד רוצים לגייס אותם?
דוד צור:
האם זה משרות מלאות, חצאי משרות?
<כרמלה כץ:
חלקיות משרה.
דוד צור:
שמ"ז.
<דני קריבו:
המוקד מהווה את מרכז העצבים של הפעילות המשטרתית השוטפת.
<דני קריבו:
לשם מתקשר האזרח שצריך את המשטרה למשהו.
<דני קריבו:
הגידול בפניות, שזאת כבר תופעה מתמשכת גם מימיך, הולך וגדל משנה לשנה .
<דני קריבו:
אנחנו כבר מתקרבים ל- 9 מיליון פניות של אזרחים בשנה.
<דני קריבו:
חיפשנו דרך להביא לשם אוכלוסייה איכותית שתדע להתמודד עם חלק מהמשימות שיש למוקד, לא בהכרח להפעיל את הניידת.
<דני קריבו:
יש הרבה פניות שראש גדול כמו סטודנט יודע לפתור בצורה עניינית, מקצועית ויעילה.
<דני קריבו:
כמו שנאמר קודם, היום יש במוקדים שוטרי קבע ושוטרי שח"מ.
דוד צור:
גם מתנדבים.
<דני קריבו:
גם מתנדבים.
<דני קריבו:
חיפשנו עוד אוכלוסייה שיכולה לתגבר, לעזור וגם לשפר את האיכות למענה שמקבל האזרח.
<דני קריבו:
אנחנו נמצאים כרגע בתהליך של פיילוט, לראות שהכל נופל במקומו ומשיג את המטרות.
<דני קריבו:
אנחנו מסוכמים תקציבית עם האוצר.
<דני קריבו:
הוא מגבה אותנו תקציבית מבחינת תוספת התקנים שצריכים הסטודנטים האלה.
דוד צור:
כמה תקנים זה?
<כרמלה כץ:
קיבלנו 96.
דוד צור:
זה לכלל 6 המחוזות?
<כרמלה כץ:
כן.
<דני קריבו:
זה שלב ראשון.
<דני קריבו:
סיכמנו את הסדרי השכר של אותם סטודנטים.
<דני קריבו:
זה מאוד מאוד דומה למה שיש בשירות במוקד שלו.
דוד צור:
ב-3 משמרות או ב-2?
<כרמלה כץ:
ב-3.
<כרמלה כץ:
הם כמובן יעבדו במשמרות יותר גמישות.
דוד צור:
איך מעמדם יהיה?
דוד צור:
מה המשמעות מבחינה ביטוחית, מבחינת תנאי השירות?
דוד צור:
האם הם מוגדרים במערכת יחסי עובד ומעביד כמו כל שוטר לכל עניין ודבר?
<כרמלה כץ:
כן ולא.
דוד צור:
אני בעיקר רוצה לשמוע את הלא.
<דני קריבו:
התנאים שלהם נקבעו בסיכום שלנו עם האוצר.
<דני קריבו:
מצד אחד יש את התגמול המיוחד, השכר המיוחד.
<דני קריבו:
אין סטודנט שהוא שוטר קבע.
<דני קריבו:
בנינו להם את הסל בדומה למה שיש בשירות בחיוב וגם בחלק מההטבות של תנאי השירות.
<דני קריבו:
לחלק הם לא יהיו זכאים.
<דני קריבו:
לנו בסך הכל נראית המסגרת.
<דני קריבו:
אנחנו יוצאים כרגע לאיזה שהוא שלב ראשון.
דוד צור:
אתה יכול להגיד מה יהיה השכר הממוצע?
<דני קריבו:
32 שקל לשעה רגילה.
<דני קריבו:
בסופי שבוע זה עולה.
<כרמלה כץ:
47.6.
<דני קריבו:
זה אל מול שכר המינימום שעומד על 24 שקלים או משהו באזור הזה.
דוד צור:
מה לגבי ביטוח?
<דני קריבו:
כמו כל שוטר, כמו כל מתנדב.
דוד צור:
אני מניח שאין נופשים.
<דני קריבו:
אלה הדברים שהוצאנו מהסל הזה.
דוד צור:
כמה יש כבר בקנה?
<כרמלה כץ:
אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך מיון מיוחד.
<כרמלה כץ:
בנינו להם תהליך מיון מיוחד על-מנת לראות מי האנשים המתאימים.
דוד צור:
מה לגבי הכשרה?
<כרמלה כץ:
תהיה להם הכשרה אחרי הגיוס.
<כרמלה כץ:
היום, מחר או מחרתיים 3 ראשונים מגויסים.
דוד צור:
הם מתחייבים לשרת תקופה?
דוד צור:
כמה?
<כרמלה כץ:
זה יותר התחייבות שלנו.
<כרמלה כץ:
הם יועסקו כל זמן שהם סטודנטים.
<כרמלה כץ:
ברגע שהם מפסיקים להיות סטודנטים הם לא יועסקו בתכנית הזאת.
<דני קריבו:
אנחנו פועלים כדי לבנות מנגנון שמתמרץ אותם להישאר איתנו שנתיים לפחות.
<כרמלה כץ:
זאת המטרה.
דוד צור:
לכמה משמרות הם מחויבים?
<כרמלה כץ:
ל-3 משמרות בשבוע.
<שני מנדל:
אנחנו חשבנו לקחת את הרעיון הזה לכיוון מלגות שאפשר להציע לסטודנטים על ידי זה שהם יהיו במוקד של המשטרה.
<שני מנדל:
חשבנו להציע לכם את הרעיון הזה.
<שני מנדל:
כל המלגות שלנו בהתאחדות הסטודנטים הן מלגות בתמורה לאיזו שהיא מעורבות חברתית בקהילה.
<שני מנדל:
אנחנו לא נותנים מלגות רק על בסיס סוציו אקונומי, אנחנו נותנים גם על בסיס סוציו אקונומי וגם - - -
דוד צור:
לא הבנתי את המודל העסקי של המלגות.
דוד צור:
למי אתם תורמים מלגות?
דוד צור:
אתם עושים השלמה של הדלתא של מה שהמשטרה הולכת לשלם?
דוד צור:
המשטרה לקחה על עצמה לשלם להם שכר יפה עבור המשמרות האלה.
דוד צור:
איזו מלגה את רוצה להוסיף?
<שני מנדל:
אנחנו רוצים להוסיף בנוסף לזה גם סטודנטים במלגה שיהיו במוקד.
דוד צור:
למה?
<רונית בראון:
מה זה בנוסף?
<שני מנדל:
אנחנו מדברים על זה שניקח את התקציב הזה ונהפוך אותו לתקציב של מלגות לסטודנטים.
<רונית בראון:
האם בנוסף לשכר החודשי שאותו הסטודנט מקבל הוא יקבל גם מלגה?
<שני מנדל:
הוא יקבל רק מלגה.
דוד צור:
זה סוג של התנדבות?
<שני מנדל:
כן.
דוד צור:
זה שני דברים שונים.
<שני מנדל:
זה הופך את זה למשהו יותר ערכי.
דוד צור:
יש פה תוספת, שזה יפה.
דוד צור:
פה מציעים לך משהו הרבה יותר טוב.
דוד צור:
המדינה הולכת לקראתכם, אומרת לכם שעבור 3 משמרות בשבוע היא תעסיק 100 סטודנטים במוקדי המשטרה, על פי האזורים.
דוד צור:
מכללת תל-חי תעבוד במחוז הצפוני.
דוד צור:
בתל-אביב יש מן הסתם יותר אופציות.
דוד צור:
במחוז הדרומי זה יהיה מבאר שבע.
דוד צור:
בכל אחד מהמחוזות האלה המדינה מאפשרת לכם לקבל שכר יפה.
דוד צור:
מדובר במעין גיוס למשטרה בתקופת הלימודים, בלי קשר למלגה.
דוד צור:
המלגה on top of it זה דבר נהדר.
דוד צור:
אני מתכוון on top of it מבחינת
דוד צור:
כם כתקנים.
דוד צור:
השאלה אם כשבא איגוד הסטודנטים ואומר שהוא שולח אליכם עם המלגה, אתם תוכלו להכניס אותם לאותו מסלול בהיבטי השיטור שלהם.
<כרמלה כץ:
לנו זה לא משנה.
דוד צור:
אלה לא אותם 100.
דוד צור:
זה on top of it.
<כרמלה כץ:
אם זה בתוספת הם מתנדבים, לא צריך תקנים.
<כרמלה כץ:
אנחנו מעסיקים גם מתנדבים במוקדים.
<כרמלה כץ:
תעודדו סטודנטים להתנדב במוקדים.
דוד צור:
לעשות להם את אותה הכשרה?
<כרמלה כץ:
לא.
<כרמלה כץ:
זאת הכשרה של מתנדבים.
<כרמלה כץ:
אפשר להפוך את זה למתנדבים.
דוד צור:
בעיקרון זה נראה לי מבורך ויפה.
<ענבל אלברג:
אתם מדברים על שנת הלימודים הבאה שתתחיל באוקטובר?
<כרמלה כץ:
זה כבר עובד.
<ענבל אלברג:
זה כבר קורה בפועל?
<כרמלה כץ:
נכון.
<ענבל אלברג:
איך אתם מבצעים את הגיוס של הסטודנטים?
<ענבל אלברג:
דרך הדיקנטים של המוסדות?
<כרמלה כץ:
יצא כבר מבצע פרסום.
<כרמלה כץ:
אנחנו ממיינים הרבה אנשים.
<כרמלה כץ:
אנשים פנו אלינו.
דוד צור:
אם היא שואלת כנראה שזה לא הגיע אליהם.
דוד צור:
אני מציע להחליף פה כתובות, פייסבוק.
<ענבל אלברג:
היתרון שלנו כהתאחדות הסטודנטים הארצית זה שאנחנו מאגדים תחתנו את כלל הסטודנטים והסטודנטיות בארץ.
<ענבל אלברג:
אנחנו נשמח לסייע לכם גם להגיע - - -
<דני קריבו:
אנחנו נשמח לקבל את הסיוע.
<כרמלה כץ:
גילת פרל תדבר איתכם.
דוד צור:
אנחנו שמחים להיות המתווכים והמשדכים בין הדור הצעיר לדור הוותיק.
<כרמלה כץ:
אתן מכירות את פרויקט שוהם שיצא עכשיו?
<ענבל אלברג:
כן.
<ענבל אלברג:
חשוב לציין שבכל הפרויקטים של צוערים בשירות המדינה וגם בפרויקט עכשיו של צוערים למשטרה התאחדות הסטודנטים התחילה בשיתוף פעולה.
<ענבל אלברג:
אנחנו מעבירים את החומרים לאגודות, מפרסמים אותם באתר שלנו ובאתרי האגודות.
<ענבל אלברג:
מהבחינה הזאת קיים כבר איזה שהוא בסיס של שיתוף פעולה.
דוד צור:
מעולה.
דוד צור:
אני רוצה לסכם את הדיון הזה.
דוד צור:
אני חושב שזה אחד הדברים היותר יפים שהיו לנו בחודשים האלה שאנחנו פה, בטח מהדיון הסוער שהיה לנו פה וכמעט איבדתי את הקול ממנו.
דוד צור:
אני מברך את המשרד לביטחון פנים על היוזמה הזאת, היא פשוט יוצאת מן הכלל.
דוד צור:
היא גם טובה בהקשר של מה שאמרה לכם יושבת-ראש הוועדה בפוליטקלי קורקט שלה.
דוד צור:
תדעו אולי לעשות את מכבסת המילים הנדרשת.
דוד צור:
אני אומר את זה למרות שאני בשידור.
דוד צור:
אני פחות פוליטקלי קורקט.
דוד צור:
אני בטוח שהבטן הריקה במשטרת ישראל זה כל מה שקשור לפניות ציבור, מוקדי 100 וסיור.
דוד צור:
זה צינור כניסה לתוך הארגון של חומר איכותי מעולה שיכול להיחשף לארגון והארגון יכול להיחשף אליו.
דוד צור:
אני חושב שגם בזה יש שירות לקהילה ולארגון.
דוד צור:
תבורכו.
דוד צור:
אני מציע שתצאו עם זה בפרסום כי זה פרויקט מאוד יפה וכדאי.
דוד צור:
אני מניח שתקבלו הרבה מאוד פניות ללשכות הגיוס.
דוד צור:
בהצלחה.
דוד צור:
תודה.
מירי רגב:
שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הדיון.
מירי רגב:
אנחנו בשידור.
מירי רגב:
על סדר היום – הצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות שיפוט) (איסור הוצאה מישראל של כספי מסתנן) (הוראת שעה), התשע"ב-2012.
מירי רגב:
זו הכנה לקריאה שניה ושלישית.
מיכל רוזין:
החלטה נכונה לדעת הקואליציה.
מירי רגב:
זה לא סוד שמדינת ישראל מתמודדת בשנים האחרונות עם תופעה מאד בעייתית של מסתננים, מהגרי עבודה, שנכנסו באופן לא חוקי למדינת ישראל, ואני שמחה שאחרי בניית הגדר - - -
מירי רגב:
תורך יגיע, חברת הכנסת.
מירי רגב:
תמתיני לתורך ותני לי לפתוח את הדיון.
מירי רגב:
אנחנו לא פותחים היום, אנחנו עוברים להצעת החוק.
מירי רגב:
כולנו יודעים שאנחנו מתמודדים עם בעיית ההסתננות, מהגרי העבודה שנכנסים לתוך שטח מדינת ישראל באופן בלתי חוקי.
מירי רגב:
אני שמחה שמאז שהגדר נבנתה בקדנציה הקודמת בראשותו של ראש הממשלה נתניהו, כמות המהגרים או המסתננים שנכנסת למדינת ישראל פחתה, אבל כרגע מצויים כ-60 אלף מסתננים, מהגרי עבודה, בתוך שטח מדינת ישראל, שחיים בעיקר בדרום תל אביב, דרום הארץ, וחלקם גם בצפון הארץ.
מירי רגב:
היינו בסיור לא מזמן בדרום תל אביב, וראינו את המצב הקשה של תושבי דרום תל אביב, נשים מבוגרות, קשישות, שלא מסוגלות לרדת אחרי השעה 17:00 מביתן כי הן חוששות, מקרים קשים.
מירי רגב:
אנחנו צריכים לדאוג לאזרחי המדינה שלנו וכמובן גם לדאוג לאותם מסתננים, שיחזרו לביתם, לארץ מוצאם.
מירי רגב:
פה אני עושה הפרדה מאד ברורה בין מסתננים ובין פליטים.
מירי רגב:
את הפליטים נקלוט בכל מקום בארץ, נטפל, נקלוט אותם, נדאג שהם יעבדו במקומות עבודה, אבל את כל מהגרי העבודה נחזיר לארצות מוצאם.
מירי רגב:
זו חובתנו לאזרחי המדינה, וכך עושה כל מדינה ששומרת על גבולותיה ושומרת על כך שאנשים לא ייכנסו באופן לא חוקי לתוך המדינה.
מירי רגב:
כפי שאמרתי, הצעת החוק הזו היא הצעת חוק ממשלה שאושרה בכנסת הקודמת בקריאה ראשונה, עברה הכנה לקריאה שניה ושלישית בוועדת הפנים, בראשותו של חבר הכנסת אמנון כהן, ובגלל הבחירות והתפזרות הכנסת לא הבאנו את זה לקריאה שניה ושלישית במליאה.
מירי רגב:
לכן ברור שנעסוק בחוק הזה כאן.
מירי רגב:
אני מתכוונת היום לסיים את ההכנה לקריאה שניה ושלישית, ולכן אני לא הולכת לפתוח כאן דיון בכל סעיפי החוק.
מירי רגב:
אנשים יוכלו, כמובן, להתייחס ולהגיש הסתייגויות, אבל היום נעבור להצבעה על החוק והכנה של החוק לקריאה שניה ושלישית.
מירי רגב:
יפתח את הדיון שר הפנים, שר הפנים גדעון סער, ולאחריו – היועץ המשפטי של הוועדה, נעבור לקריאת החוק, וכמובן, חברי כנסת יוכלו להתייחס על פי הסעיפים של החוק.
גדעון סער:
תודה רבה ליושבת הראש.
גדעון סער:
בעצם, מליאת הכנסת אישרה בשבוע שעבר את דין הרציפות על הצעת החוק מהכנסת הקודמת, על אף שהנוסח שעליו מאושר דין רציפות כדבר שבשגרה זה הנוסח שעבר בקריאה הראשונה, הרי שבוועדה הזו, בוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת בקדנציה הקודמת התקיים דיון מעמיק מאד ולמעשה הושלמה הכנת החוק לקריאה השניה והשלישית, מה שנקרא בעגה שלנו פונץ'-בננה.
גדעון סער:
זה הונח, זה לא הוצבע, בסופו של דבר, אבל הנוסח הזה משקף איזונים ופשרות שנמצאו פה, בוועדה, על דעת גורמי הממשלה ועל דעת כל הגורמים המשפטיים.
גדעון סער:
לכן, לפי דעתי, אני פותח מהסוף, אולי, הוא ללכת על אותו נוסח שהתגבש, ושהוא מגלם את כל אותן פשרות שנמצאו בעבודה רצינית מאד של הוועדה כאן.
גדעון סער:
נמצא כאן אתנו גם מזכיר הממשלה היוצא, עורך הדין צבי האוזר, שידו היתה לו רב בגיבוש ההסדר ובהבאתו לכנסת הקודמת.
גדעון סער:
אני חושב שהכלי הזה שאנחנו מביאים היום, שהוא, בסופו של דבר, הוראת שעה מאד מידתית, הוא אחד מהמנופים שאנחנו צריכים להפעיל אם אנחנו אכן רוצים או אם אנחנו רציניים בהצגת היעדים שלנו בנושא הזה.
גדעון סער:
הודעתי זמן קצר אחרי שנכנסתי לתפקיד שמדיניות הממשלה, ואני מדבר כמובן באופן רחב, בגדול – המדיניות היא להחזיר למדינותיהם או מדינות שלישיות את המסתננים הבלתי חוקיים.
גדעון סער:
הטיפול של מדינת ישראל בעניין היה טיפול אפקטיבי במובן זה שהוא בלם תופעה שהגיעה כבר למימדים של 60 אלף איש שחדרו דרך הגבול עם סיני.
גדעון סער:
המכלול של האמצעים שננקטו - חוק ההסתננות, שעומד היום לביקורת שיפוטית בבג"ץ, נדמה לי שבחודש הבא מתקיים דיון בהרכב מורחב, בבית המשפט העליון - היישום שלו התחיל ביוני 2012, בסך הכל בהצלחה.
גדעון סער:
מאז חדרו מספרים הרבה יותר קטנים והנכנסים לא מגיעים כבר לתל אביב, הם מגיעים ל "סהרונים", גם אם הם חוצים את הגדר.
גדעון סער:
הדבר השני היה בניית הגדר.
גדעון סער:
הדבר השלישי הוא אכיפה, הרחקה, שזה אפשרי למדינות מסוימות, בשלב זה זה לא אפשרי, אלא מרצון חופשי, ואכיפה כנגד מעסיקים, שזה נכון.
גדעון סער:
האמצעי הזה הוא אמצעי כלכלי שנוגע בתשתית של המוטיבציה של ההסתננות הבלתי חוקית.
גדעון סער:
התשתית של המוטיבציה זאת הגירת עבודה.
גדעון סער:
אני מדבר על פי כל התחקורים ועל פי כל הידוע.
גדעון סער:
זו תופעה של הגירת עבודה.
גדעון סער:
ולכן, כאשר יש אפשרות להוציא באופן חופשי ובאופן שוטף את הכסף למדינות המקור, הדבר הזה מעודד את ההישארות והוא מעודד גם הגעה של מהגרי עבודה ומסתננים נוספים.
גדעון סער:
לכן מה שמוצע בהצעת החוק הזו זה קודם כל דבר מידתי - לא לקחת לאף אחד את הכסף.
גדעון סער:
מטילים מגבלה על השימוש בתקופת השהות.
גדעון סער:
אדרבא, כל אדם שרוצה לקום ולעזוב, הוא לוקח את כספו ויוצא עם כספו, בהנחה שהוא לא יוצא עם כסף של אנשים אחרים, שאז אנחנו מגיעים לאותה בעיה שממנה התחלתי.
גדעון סער:
גם כאשר אנחנו נגיע לסיטואציה הזו של מחסום בפני העברה, ואני אתייחס פה לסכומים המוערכים שמועברים החוצה, אנחנו משוכנעים שזה ייצור או יפגע בתשתית של המוטיבציה של אותה תופעה.
גדעון סער:
יש, נכון להיום, הערכה שלנו – כ-60 אלף מסתננים, אולי קצת פחות.
גדעון סער:
מתוכם, על פי ההערכה, 50 אלף מועסקים.