GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער:
בהנחה שכל עובד מעביר, וזו הערכה מינימליסטית – כאלף שקל בחודש, אני מבין שבשעתו עשו בדיקות מדגמיות מול נותני שירותי מטבע ומטבע חוץ, אז אנחנו מדברים על סכומים שמגיעים ללמעלה מחצי מיליארד שקלים, כ-600 מיליון שקלים בשנה, וזה, ללא ספק, דבר משמעותי ביותר שמחזיק משני הצדדים, גם שם וגם כאן, את קיום התופעה הזו.
גדעון סער:
היום יש כ-10,000 חשבונות מיוחדים בבנקים של מסתננים.
גדעון סער:
ההערכה היא שרובם בבנק הדואר, אבל העברות מחוץ לישראל ניתנות בעיקרן על ידי שירותי מטבע.
גדעון סער:
יש חוסר מוערך, יש כ-550 מיליון שקלים.
גדעון סער:
נמצאים כאן אנשי משטרה והם יתארו את זה – אלה כספים שמועברים בצ'יינג'ים, במקומות שונים, גם במזרח ירושלים, גם ביהודה ושומרון ועזה, והמשטרה, לפי ידיעתי ולפי הבנתי צריכה את החוק הזה כדי לאכוף.
גדעון סער:
כפי שאמרתי, המטרה היא התמודדות עם התופעה של הסתננות באמצעות הקטנת הכדאיות הכלכלית של הסתננות, צמצום המוטיבציה לכניסה לישראל, העדפת יעדים חלופיים להגירת עבודה, והגברת המוטיבציה ליציאה מישראל, כי כך ניתן לצאת עם הכסף שנצבר.
גדעון סער:
האמצעים – איסור הוצאת כספים או רכוש בעת השהייה בישראל, עם חריג הומניטרי שקיים בחוק, סנקציה פלילית על המסתנן או שלוחו.
גדעון סער:
מסתנן יוכל להוציא את כספו מישראל עם עזיבתו.
גדעון סער:
יש כאן נוסחה עם מגבלה, שהתכלית שלה למנוע בלדרות, אבל היא בהחלט בסכום שהוא יותר מסביר.
גדעון סער:
כפי שאמרתי, תתאפשר הוצאת כספים מישראל במקרים הומניטריים.
גדעון סער:
יש איזון ראוי ומידתי.
גדעון סער:
אני מזכיר שכדי להתמודד עם התופעה הזו של הסתננות בלתי חוקית, מדינת ישראל קיבלה חוקים שגם פוגעים בחירות ובתנועה.
גדעון סער:
בדברים יותר משמעותיים אנחנו מדברים על איזון בין זכויות.
גדעון סער:
הפגיעה כאן היא השהיה של שימושים מסוימים בכסף.
גדעון סער:
אני חוזר ואומר: לא לקיחה של כסף מאף אחד.
גדעון סער:
מדובר על הוראת שעה זמנית למשך שנתיים, על איסור על הוצאת הכסף מגבולות המדינה, לא על שימוש פה, בתוך גבולות המדינה, וכמובן – עם אפשרות להוציא את הכסף והרכוש כאשר המסתנן יוצא מהארץ.
גדעון סער:
יש גם חריג הומניטרי, כפי שאמרתי, לאיסור הוצאת הכספים, כאשר יש הוכחה של סכנת חיים שבה שרוי קרוב משפחה מדרגה ראשונה של המסתנן.
גדעון סער:
יש כאלה שיבואו ויטענו – תראו, למה צריך לנקוט היום אמצעים נוספים?
גדעון סער:
הרי הכניסה ירדה מאד, המספרים הם מספרים מאד נמוכים, אולי האמצעים הקודמים הוכיחו את היעילות שלהם?
גדעון סער:
אני רוצה להגיד לכם שכמו שקיום האמצעים האחרים נמצא תחת התקפה, חלק – תחת התקפה משפטית בבית המשפט העליון – אין לי שום ספק שהניסיונות לחזרה של גל מסתננים בלתי חוקיים מיבשת אפריקה לישראל יתחדשו אם מדינת ישראל לא תגלה נחישות, תגלה ריפיון ולא תגלה נכונות להגן על עצמה כמדינה יהודית.
גדעון סער:
הדבר הזה הוא קל מאד.
גדעון סער:
כבר ראינו תופעות של מעבר מעל הגדר, גם.
גדעון סער:
יימצאו הדרכים.
גדעון סער:
דרך אגב, זה לא חייב להיות גם מהגבול עם סיני.
גדעון סער:
אבל בסוף, מדינת ישראל היא המדינה המערבית היחידה שיש לה גבול יבשתי עם אפריקה, ולדבר הזה יש משמעות.
גדעון סער:
באפריקה יש מספר אדיר של אנשים, של יותר ממיליונים של אנשים שרמת החיים שם, איכות החיים שם היא כזו שיהיה להם עניין להגר כדי לשפר את רמת חייהם, את איכות חייהם, ואם מדינת ישראל רוצה לשמור על גבולותיה ועל אופיה היא חייבת להפעיל אמצעים גם פחות שגרתיים כדי להתמודד עם התופעה.
גדעון סער:
אני מתכוון להביא בקרוב אולי הצעות נוספות שלפי דעתי והבנתי מייצרות מנופי לחץ כדי להגיע לאותה תכלית שאנחנו רוצים להגיע אליה, והכל מגיע אל אותה תכלית על בסיס הערכים שלנו, כחוק, באופן הגיוני, באופן שמגובה על ידי המערכת המשפטית.
גדעון סער:
כמובן, אסור לנו לשכוח מה המטרות שלנו בסופו של דבר.
גדעון סער:
כל מי שהסתובב – אני מבין שהוועדה הסתובבה לא מזמן בדרום תל אביב, יראה שקיים שם למעשה שטח אקס טריטוריאלי.
גדעון סער:
אין שם שלטון חוק, יש שם דבר אחר לגמרי.
גדעון סער:
ואגב, אין שם גם כבוד האדם, ואי אפשר להגן על מה שקורה שם תחת כבוד האדם.
גדעון סער:
איך שאנשים חיים שם, על כל ההיבטים של זה – אלה תופעות שמדינה רצינית צריכה להתמודד אתן, והחוק הזה הוא אחד האמצעים.
גדעון סער:
צר לי שהכנסת הקודמת משום מה לא השלימה את הקריאה השניה והשלישית, ואני חושב שזו אחת המשימות החשובות של הוועדה ושל הכנסת הזו.
גדעון סער:
אני מציע שמזכיר הממשלה שהיה מאד דומיננטי בנושא החוק הזה, יאמר כמה מילים.
מירי רגב:
תודה רבה לך על הסקירה.
מירי רגב:
בבקשה, מזכיר הממשלה, הקודם – תודה לך על כל העשייה בכלל, לא רק בסוגיה של המסתננים.
מירי רגב:
אנחנו עוסקים בעוד כמה סוגיות: תפילה בכותל, הר הבית.
מירי רגב:
אני יודעת שאתה שותף לכל המתווה, גם של שרנסקי, אז תודה רבה על הטיפול המסור.
<גדעון האוזר:
על זה נאמר "ושוב אתכם".
<גדעון האוזר:
האמת היא ששר הפנים נתן בקליפת אגוז סקירה לגבי האתגר העומד בפני מדינת ישראל והמענה, או אחד המענים כפי שניתן כאן, ואני רוצה לחדד בתחילת סקירתי בהיבט של המידתיות, אנחנו לא מדברים במענה מן המחמירים או מהחמורים, שוב – בהשוואה להקשרים אחרים, להצעות חוק אחרות, לרגולציה אחרת.
<גדעון האוזר:
לא מדובר פה בהגבלת תנועה, אלא בהגבלת תנועת כספים.
<גדעון האוזר:
בזה עסקינן.
<גדעון האוזר:
הנושא הזה של צמצום התמריץ הכלכלי בהסתננות לישראל היה בו חשיבות כיוון שהתופעה כפי שאנחנו נתקלנו בה, והנתונים ניתנו על ידי השר, אנחנו רואים שמדינת ישראל הפכה ליעד מועדף באפריקה להגירת עבודה.
<גדעון האוזר:
בואו נדבר על מספרים בערך מוחלט, כדי להבין באיזה עולם אנחנו חיים, להבין את הפערים.
<גדעון האוזר:
אנחנו יכולים להניח שמשכורת המינימום במדינת ישראל, ותקנו אותי, פה, האחרים - היא בערך פי 100 ממשכורת באפריקה במדינות מסוימות.
<גדעון האוזר:
זאת אומרת, שוו בנפשכם לגבי אזרח ישראלי מקום שבו אתה יכול ללכת ברגל, להגיע אליו ונניח להרוויח בחודש 400 אלף שקל, אם שכר המינימום הוא פה 4,000 שקל בחודש.
מיכל רוזין:
אם היית צריך להיאנס בדרך, לעבור עינויים והתעללות.
מירי רגב:
סליחה, אני לא אפריע לך לדבר.
<גדעון האוזר:
אם נדבר על קשיי הדרך, אין ספק שהם קשים, אבל בהיבט הכלכלי הצרוף - -
מיכל רוזין:
אי אפשר להתעלם מזה.
<גדעון האוזר:
- - צריך להבין, הגירה יכולה להיות מאותן מדינות בכל מיני מקומות.
<גדעון האוזר:
אנחנו מדברים על 360 מעלות שיוצאת ממנה, אנשים יכולים להגר בתוך- - יש גלי ההגירה, נדידת אוכלוסיה בתוך אפריקה ממדינות למדינות.
<גדעון האוזר:
כדי להגיע לישראל צריך לעבור כמה מדינות, אפשר להגיע ונדמה לי שלא מעט, ואפילו במספרים גדולים יותר, נעצרים במצרים, לצורך העניין.
<גדעון האוזר:
יש כאלה, והיו כ-60 אלף איש שאמרו – לא מספיק למצרים, אנחנו נמשיך הלאה, נסתכן בכל אותם דברים שאת אומרת, נחצה את מדבר סיני בתשלום, ואנחנו מדברים על תשלום של אלפי דולרים לצורך הגעה ליעד הנכסף, לאותו מקום שהשכר המינימלי הוא פי 100 או אף יותר מהשכר, ולפעמים מרוויחים יותר.
<גדעון האוזר:
זאת אומרת, שוו בנפשכם, כמו שאמרתי, 400 אלף שקל לחודש, זאת אומרת, ישראלי יכול להרוויח באיזשהו מקום 5 מיליון שקלים.
<גדעון האוזר:
רמת האינטרס הכלכלי פה – מובהקת.
<גדעון האוזר:
אני לא אומר על דברים אחרים, יש סכנות, אבל לא מדובר בסתם הימלטות למציאת מפלט, מדובר בהחלטה שעיקרה כלכלית.
<גדעון האוזר:
היכולת של אותם אנשים לשהות כאן ולהעביר אפילו סכומים – לקחנו הנחת עבודה של אלף שקל - - -
מירי רגב:
לקחתם הנחת עבודה מאד מקלה.
<גדעון האוזר:
מאד מאד מקלה.
מירי רגב:
אני אומרת לך שבסיור האחרון פגשנו, עברנו שם יחד עם אחד השוכרים של רחבה של בית הכנסת, שהוא משלם בחודש 11 אלף שקלים.
מירי רגב:
אתה מבין שהוא גם מרוויח מזה, והוא עוד אומר לי שהוא שולח הביתה, למשפחה שלו בין 2,000 ל-3,000 שקל לחודש.
מירי רגב:
אז על מה אנחנו מדברים, בכלל?
<גדעון האוזר:
אז זה בערך שליחה של 300-400 אלף שקל - - זאת אומרת, אין ספק שההנחה הזו של אלף שקל, שעל-פיה החישוב שלנו הוא 600 מיליון שקל, ואני מניח שהסכומים הם יותר – אומרים, בעצם, שמדינת ישראל קונה שירותים היום מאפריקה, בעצם, מייבאת.
<גדעון האוזר:
האטרקטיביות הכלכלית היא כמעט בלתי ניתנת לכימות באופן יחסי לאלטרנטיבות הכלכליות שנמצאות.
<גדעון האוזר:
מדינת ישראל צריכה להחליט, הן לגבי אלה שמגיעים – וכמו שנאמר כאן, נעשו פה פעולות דרסטיות בדמות הגדר, שגם את זה נצטרך לראות שזה עומד במבחן הזמן, אבל יש שאלה לאותם קרוב ל-60 אלף, ומדינת ישראל צריכה לקבל החלטה מה המסר ומה הכוונה לגבי כל אותם שוהים כאן.
<גדעון האוזר:
האם השהייה כאן היא שהייה לצורך השתקעות – בפרוצדורות כאלה ואחרות, בזמן זה, או שהיא שהייה זמנית, כפוף לחוק, כפוף ליציאה מרצון, כפוף ליציאה בצורה מוסדרת.
<גדעון האוזר:
יש פה קו פרשת מים שצריך לקבל החלטה, והחדר הזה או הבית הזה צריך לקבל החלטה לגבי אותם אלה שנמצאים כאן.
<גדעון האוזר:
האם מדינת ישראל אומרת להם: בסדר, תשתקעו, או אומרת: לא, רבותיי, מדובר פה בשהייה זמנית, גם אם היא תהיה לאורך זמן.
<גדעון האוזר:
אם מדובר בהשתקעות יש סממני השתקעות.
<גדעון האוזר:
אחד הסממנים זה, למשל, חשבון בנק.
<גדעון האוזר:
אדם לא מגיע למקלט זמני, לשהייה זמנית, וכבר מתחיל לנהל חשבון בנק.
<גדעון האוזר:
העברת הכספים הזו והתמסדות של הציר הכלכלי הזה הוא אחד הסממנים להשתקעות.
<גדעון האוזר:
אנחנו רואים את זה ממדינות אחרות בעולם.
<גדעון האוזר:
אי אפשר להכחיש את זה, אי אפשר להתעלם מזה.
<גדעון האוזר:
זאת אמירה.
<גדעון האוזר:
יכול להיות שזו תהיה ההחלטה, אבל אי אפשר להסתיר ולהגיד – אנחנו גם וגם.
<גדעון האוזר:
ולכן, יש חשיבות לחקיקה הזו קודם כל ברמת הנראות, ברמת ההבהרה, בראיה כוללת של הסדר חקיקתי.
<גדעון האוזר:
אמנם הסדר מידתי, זמני, הוראת שעה וכו', אבל מדובר בזה שמדינת ישראל אומרת – אינני מוכנה לקבל הגירת עבודה, אינני מוכנה שאותה הגירה שנכנסה לארץ תישאר בה לאורך זמן.
<גדעון האוזר:
נושא נוסף וגם הוא בשיח הזכויות.
<גדעון האוזר:
אותם אנשים שנמצאים כאן בארץ, יש להם זכויות.
<גדעון האוזר:
הם אינם אזרחים אבל מדובר בבני אדם, אזרחים, וזכויות יסוד, זכויות בסיס קיימות.
<גדעון האוזר:
יש לנו חובה לכבד את אותן זכויות.
<גדעון האוזר:
אין לנו חובה לכבד את הזכויות, הצרכים, האינטרסים, את הצורך של אוכלוסייה שנמצאת היום באפריקה.
<גדעון האוזר:
אפשר לעשות בצורה וולונטרית, מדינת ישראל פועלת, על ידי כל מיני דברים, מפתחת באפריקה דברים.
<גדעון האוזר:
צריך לעשות את זה, צריך להגדיל את זה, אני אומר את זה כמזכיר ממשלה, אני חושב שהסיוע המסודר שלנו צריך להיות יותר גדול, יותר משמעותי - אבל אי אפשר להגיד שאותה אוכלוסייה שנמצאת כאן ופועלת כאן – אנחנו מטפחים קונסטרוקציה של זכויות לגבי אלה שיושבים מחוץ לישראל, זאת אומרת, גם להם אל מול האזרח הישראלי, אל מול החברה הישראלית יש סוג של שיח זכויות, אומרים – רבותיי, אנחנו זכאים לכספים שמופקים מכאן, מדי חודש בחודשו.
<גדעון האוזר:
לכן אני חושב שההסדר פה הוא סביר, הוא מידתי, כמו שאמרתי, לא פוגעים בקניינו של אדם.
<גדעון האוזר:
כל אותם אנשים שמרוויחים את הכסף, הכסף נשאר שלהם.
<גדעון האוזר:
ברגע שהם מחליטים או יחליטו לעזוב – יוכלו לקחת אותו אתם.
<גדעון האוזר:
אני רוצה להגיד, והדברים האלה – אין צורך לפרט אותם.
<גדעון האוזר:
ממשלת ישראל עובדת בצורה מאד יצירתית לנסות למצוא פתרונות לאותם אנשים שנמצאים כאן כדי לסייע להם וכדי לשנות את הכיוון כדי שתהיה יציאה הדרגתית מישראל.
<גדעון האוזר:
החוק הזה הוא קריטי.
<גדעון האוזר:
מצב שבו אנשים יוכלו להרוויח לאורך זמן פי 100 ופי 150 מדי חודש, המוטיבציה שלהם לעזוב את המקום הזה אם הם יכולים להעביר את הכסף שלהם תהיה שואפת לאפס.
<גדעון האוזר:
הערה אחרונה, ואני רוצה פה, כי מתוך שגגה וטעות – כל נושא של תיקון חוק איסור הלבנת הון שהיה צריך להיות על עבירת מקור להפוך את זה לעבירת מקור, שהוא הקריטי.
מירי רגב:
הוא לא בחוק הזה.
<גדעון האוזר:
הוא לא בחוק הזה, הוא בחוק לאיסור הלבנת הון, והוא הכלי הקריטי בהיבט האכיפתי - בשגגה לא חל עליו דין רציפות, למרות שאם אני מבין, ועדת השרים החליטה עליו.
<גדעון האוזר:
נדמה לי שהחוק הזה, אני לא בעד לעצור אותו, אני בעד לחוקק אותו אבל אין לו תוחלת, למה שנעשה עכשיו, לחוק הזה, ללא השלמה והסדרת המקור בחוק לאיסור הלבנת הון.
<גדעון האוזר:
לכן אינני יודע למה זה נשמט, ואם זה נשמט בשגגה, אני מקווה שזו רק שגגה.
<גדעון האוזר:
אחרת, הדיון פה הוא לשווא.
מירי רגב:
הוא צודק.
מירי רגב:
מה קרה, משרד המשפטים?
מירי רגב:
לא הבנתם את הקשר בין שני החוקים?
<לילך וגנר:
ועדת השרים לענייני חקיקה הבינה, ושני החוקים היו יחדיו, משום מה, רק על חוק אחד הכנסת החילה רציפות.
<גלעד קרן:
רק על חוק אחד הממשלה ביקשה להחיל דין רציפות.
מירי רגב:
אני מתארת לעצמי שאם היו מבינים שחוק אחד אינו עומד בלי השני אז היו מחילים רציפות על שני החוקים.
<לילך וגנר:
- - שהחוק עומד, ושנדבך חשוב והשלמה חשובה מאד לחוק הזה זה התיקון בהוראת שעה לחוק איסור הלבנת הון, ונעשה כל מאמץ שהוא יובא לוועדה בהקדם.
<צבי האוזר:
גברתי, יושבת הראש, אני רוצה להיות יותר חד ויותר ציני: אין תוחלת לחוק הזה ללא השלמה של ה - - -
<קריאה:
ללא הלבנת הון?
<צבי האוזר:
כן.
מיכל רוזין:
הם רצו כל כך מהר לאשר אותו שהם שכחו בדרך - - -
<צבי האוזר:
אני לא יודע אם שכחו, ולמה וזה – זה נורא מוזר, כי זה נדון כבר, בכנסת הקודמת - - -
גדעון סער:
בשביל זה אנחנו באים לפה, לומדים.
גדעון סער:
נביא גם את זה וגם את זה.
מירי רגב:
תודה רבה על האמירה הזו.
מירי רגב:
היועץ המשפטי לוועדה, אתה ידעת שיש קשר בין שני החוקים האלה?
<תומר רוזנר:
בהחלט.
<תומר רוזנר:
הממשלה בחרה להגיש לכנסת בקשה להחלת דין רציפות רק על הצעת החוק הזו.
<תומר רוזנר:
לממשלה פתרונים.
מירי רגב:
משרד המשפטים, אני מבקשת שכמה שיותר מהר תביאו את התיקון וההשלמה לחוק איסור הלבנת הון, שזה יגיע כמה שיותר מהר לדין רציפות, כדי שנוכל לטפל בעניין הזה.
דוד אזולאי:
השאלה מה הטעם לאשר את החוק היום בלי התוספת.
מירי רגב:
יש טעם.
מירי רגב:
אנחנו נאשר את החוק היום והם יביאו כמה שיותר מהר את דין הרציפות למליאה, ונביא את זה להמשך דיון.
מירי רגב:
הממשלה צריכה להביא.
מירי רגב:
מישהו נרדם פה בשמירה.
מירי רגב:
נציג המשטרה, בקצרה.
מירי רגב:
תסבירו לנו איך החוק הזה מסייע לכם ומאפשר לכם כלים לטפל באותם גורמים שלא פועלים על פי החוק.
<אלעזר כהנא:
משטרת ישראל פועלת בתחומים האלה, בכל מיני הקשרים, אבל כל זמן שאין חוק שאוסר העברת כספים, אי אפשר לאכוף אותו.
<אלעזר כהנא:
אם הכנסת תחוקק חוק שאוסר העברת כספים, המשטרה תעשה את תפקידה ותאכוף אותו.
מירי רגב:
יש לכם את היכולות, ואת כוח האדם לעשות את זה?
<אלעזר כהנא:
גם היום עוסקים בדבר הזה, גם בהיבטים של אכיפה, אבל כמובן שהכלים הם מאד מאד דלים.
<אלעזר כהנא:
החוק הזה יחד עם התיקון של הלבנת הון הוא כלי אפקטיבי, משמעותי.
<אלעזר כהנא:
אפשר בו ולאכוף.
<אלעזר כהנא:
אני לא יכול להגיד שיש לנו את הכלים למנוע העברות כספים, אבל בהחלט יש פה כלי אכיפתי שאפשר לעשות בו שימוש.
מירי רגב:
אנחנו עוברים להקראת החוק.
מירי רגב:
משום שאנחנו דנים על דין רציפות של חוק שדנו בו בצורה מאד מאד מעמיקה בוועדת הפנים והכינו אותו לקריאה שניה ושלישית, נתחיל לקרוא את הצעת החוק וחברי כנסת שירצו להתייחס, יוכלו, לפי הסוגיות.
<תומר רוזנר:
מונח בפניכם הנוסח שאושר בוועדת הפנים בכנסת היוצאת, ואני מבין מיושבת ראש הוועדה שאותו אנחנו קוראים, ובו נדון.
מירי רגב:
כן.
מירי רגב:
זה גם החוק שאושר בדין רציפות?
גדעון סער:
לא.
גדעון סער:
יש הסכמה של הממשלה לכבד את אותן הסכמות שנעשו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה ובין חברי הכנסת שעבדו על החוק בסוף קדנציה קודמת.
גדעון סער:
לכן, נכון שפורמלית, כאשר אתה מעביר את זה במליאה, דין הרציפות חל על החוק של הכחול, של הקריאה הראשונה, אבל אנחנו מסכימים שהבסיס הנכון יותר לעבוד אתו הוא אותו בסיס - - -
תמר זנדברג:
מה ההבדלים, עניין הוצאת הרכוש?
מירי רגב:
צריכים לעשות הכנה לדיונים.
תמר זנדברג:
עשינו הכנה, אבל עדיין אני שואלת האם נושא הוצאת הרכוש - - -
גדעון סער:
אולי תתנו סקירה קצרה?
גדעון סער:
סקירה של שתיים –שלוש נקודות.
<תומר רוזנר:
באופן כללי.
<תומר רוזנר:
אני לא מתחייב שזה יהיה ממצה, כי לא ידעתי שתהיה בקשה כזו.
<תומר רוזנר:
בכל מקרה, ההבדלים הם כדלקמן: הצעת החוק המקורית התייחסה אך ורק לנושא של כספים.
<תומר רוזנר:
במסגרת הדיונים ביקשה הממשלה להרחיב את התחולה לכל רכוש, למעשה.
<תומר רוזנר:
זה הבדל משמעותי ראשון.
<תומר רוזנר:
הבדל משמעותי שני הוא שהממשלה ביקשה במקור שהמסתנן שיוצא מהארץ יוכל להוציא ללא צורך בהוכחה סכום ששווה פחות או יותר למחצית שכר המינימום, ובעקבות הדיונים בוועדה הממשלה הסכימה להכפיל את הסכום הזה – כך שהמסתנן יוכל להוציא בצאתו מישראל סכום השווה לשכר המינימום כפול חודשי השהייה שלו בישראל.
<תומר רוזנר:
החריג ההומניטרי הורחב במידה מסוימת במסגרת הדיונים בוועדה.
<תומר רוזנר:
בהצעה המקורית אפשר היה להוציא כספים בזמן השהות רק במצב שבו יש סכנת חיים ממשית שאי אפשר למנוע אותה, ממש חריג הומניטרי מאד מצומצם.
<תומר רוזנר:
במהלך הדיונים בוועדה הוא הורחב מעט לכלול מצבים של סכנת חיים, לאו דווקא מידית ובלתי נמנעת.
<תומר רוזנר:
נושא נוסף שהוא שוני בין ההצעה המקורית להצעה הזו הוא תוספת שבעיננו היא בעייתית, אבל הוועדה הסכימה לה, והיא הנושא של תפיסת הרכוש של האדם כשהוא יוצא מישראל.
<תומר רוזנר:
ההצעה המקורית לא כללה שום הוראות בנושא הזה, ובמסגרת הדיונים בוועדה הממשלה ביקשה לכלול לראשונה במסגרת הדיונים בוועדה הוראות שמאפשרות לפקיד מכס ולשוטר לתפוס את הרכוש שחורג ממסגרת - - -
גדעון סער:
התכלית היא כאשר אדם יוצא עם כסף של קבוצה יותר גדולה של אנשים, ובעצם עוקף את אותו איסור על הברחה שוטפת של כספים.
גדעון סער:
בעניין זה יש אפשרות להוכחה מעבר לאותה מגבלה של שכר המינימום כפול מספר החודשים.
גדעון סער:
זאת אומרת, הכנסת הלכה להסדר די רחב, ובמקרה שאדם יוצא עם הון שעל פניו מסתבר שהוא ככל הנראה הוציא אותו בשם קבוצה גדולה של אנשים, שיהיה כלי, והכלי הוא אותה תפיסה.
<תומר רוזנר:
אנחנו הצבענו על הבעיות הפרקטיות שמעורר הכלי הזה במקרה הספציפי הזה.
<תומר רוזנר:
ברור שהתכלית היא ברורה.
<תומר רוזנר:
ללא התפיסה יהיה קשה לאכוף.
<תומר רוזנר:
הצבענו על הבעיות הפרקטיות של הערכת שווי הרכוש, של דרכי ההוכחה, שזה בעצם יביא לעיכוב של המסתנן בארץ, דווקא, משום שיתחילו ויכוחים לגבי השווי ולגבי דברים אחרים אבל הוועדה קיבלה את ההכרעה ולכן אני לא ארחיב את הדיבור בעניין הזה.
<תומר רוזנר:
מכל מקום, אני חושב שאלה השינויים.
<לילך וגנר:
יש עוד כמה שינויים, אם אפשר לומר.
<לילך וגנר:
גובה הקנס למסתנן עצמו הורד בעקבות הוראות הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<לילך וגנר:
הוספו הוראו בעניין דיווח לכנסת והתחולה של החוק היא תחולה נדחית ל-4 חודשים, שאלה היו סיכומים נוספים.
גדעון סער:
מה זאת אומרת תחולה נדחית?
גדעון סער:
ממועד החקיקה, ממועד ההשלמה במליאה - - -
<צבי האוזר:
מי שרוצה להוציא כסף עכשיו, ב-4 חודשים הקרובים, יכול להוציא כסף.
מיכל רוזין:
לא עכשיו, מהרגע שזה אושר במליאה.
תמר זנדברג:
יש לי שאלה לגבי הגשת הסתייגויות – אני מבינה שקוראים עכשיו את הנוסח המקורי.
<תומר רוזנר:
לא.
<תומר רוזנר:
את הנוסח כפי שהוועדה אשרה.
מירי רגב:
ההסתייגויות הן על הנוסח שהוועדה אישרה ועבדה על זה כהכנה לקריאה שניה ושלישית בוועדת הפנים.
<תומר רוזנר:
אני רק אבהיר שכל חבר כנסת המעוניין בכך יכול לציין הסתייגויות בעל פה להצעת החוק, לנוסח כפי שהוא יוקרא, שהוא הנוסח שמונח בפניכם והוא הנוסח שהוועדה אישרה אותו.
<גלעד קרן:
אני קורא את הנוסח: חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה), התשע"ג–2013 הוראת שעה 1.
<גלעד קרן:
בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד המועד הקבוע בסעיף 9 לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 3 והוראת שעה), התשע"ב–2012 , יקראו את חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד–1954 (להלן – החוק העיקרי), כך: (1) אחרי סעיף 7 יקראו: "איסור על מסתנן להוציא רכוש מישראל 7א.
<גלעד קרן:
(א) בסעיף זה ובסעיפים 7ב ו-7ג – "הוצאת רכוש מישראל" – לרבות קבלת נכסים פיננסיים של המסתנן בישראל כנגד העמדת נכסים פיננסיים עבורו במדינה אחרת; "חוק העונשין" – חוק העונשין, התשל"ז–1977 ; "כספים" – מזומנים, המחאות בנקאיות, המחאות נוסעים, ניירות ערך, שטרות, כרטיס תשלום וכל אמצעי תשלום אחר; "כרטיס תשלום" – כל לוחית או חפץ אחר המיועדים לרכישת נכסים או שירותים או למשיכת מזומנים, שניתן לצבור בהם ערך כספי; "שכר מינימום", לחודש – כהגדרתו בחוק שכר מינימום, התשמ"ז–1987 .
<גלעד קרן:
"מסתנן" – כהגדרתו בסעיף 1, למעט מסתנן כאמור שניתנו לו אשרה ורישיון לפי חוק הכניסה לישראל לשם שיקום בשל היותו נפגע מעבירה לפי סעיפים 375א או 377א(א) לחוק העונשין; "נכסים פיננסיים" – כספים, אשראי או פיקדונות כספיים; "רכוש" – מיטלטלין, לרבות כספים וזכויות רכושיות, וכן רכוש שהוא תמורתו של רכוש כאמור.
<גלעד קרן:
(ב) (1) מסתנן לא יוציא רכוש מישראל, אלא בעת יציאתו מישראל, ובהתקיים אחד מהמקרים המפורטים להלן: (א) הרכוש הוא מיטלטלין לשימוש אישי סביר, שאינם כספים; (ב) (1) הרכוש הוא בשווי שאינו עולה על המכפלה של שכר המינימום, לחודש, במספר חודשי השהייה של המסתנן בישראל (להלן – הסכום הקובע); (2) הרכוש הוא בשווי העולה על הסכום הקובע והמסתנן הוכיח לממונה ביקורת הגבולות כי הרכוש ששוויו עולה על הסכום הקובע שייך לו כדין ולא ניתן לו לצורך הוצאתו מישראל עבור מסתנן אחר.
<גלעד קרן:
(2) התקיים אחד המקרים המנויים בפסקה (1), ייתן ממונה ביקורת הגבולות אישור למסתנן כדי שיוכל להוציא את הרכוש בעת יציאתו מישראל.
<גלעד קרן:
(3) שר הפנים רשאי לקבוע תקנות לעניין סעיף קטן זה.
<גלעד קרן:
(ג) (1) נמצא על גופו, בבגדיו או בכליו של מסתנן היוצא מישראל רכוש, בלי שניתן לגביו אישור ממונה ביקורת הגבולות לפי סעיפים קטנים (ב) או (ד), רשאי שוטר או פקיד מכס לתפוס בלא צו שופט את הרכוש האמור, ורכוש זה יישאר בשמירת המשטרה או המכס; לעניין זה "רכוש" – למעט כספים בשווי שאינו עולה על הסכום הקובע, על סמך נתוני ממונה ביקורת הגבולות, ולמעט מיטלטלין לשימוש אישי סביר, שאינם כספים.
<גלעד קרן:
(2) נמצא רכוש כאמור בפסקה (1), והמסתנן שהה במשמורת עד ליציאתו מישראל, לא ייתפס הרכוש, אלא אם כן ממונה ביקורת הגבולות אישר כי למסתנן ניתנה אפשרות סבירה לקבל אישור כאמור בסעיף קטן (ב)(2), להוצאת הרכוש מישראל.
<גלעד קרן:
(3) אין בהוראות פסקאות (1) ו-(2) כדי לגרוע מהוראות כל דין.
<גלעד קרן:
(4) שר האוצר, בהסכמת השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן הטיפול ברכוש התפוס, לרבות אופן החזרתו, ובכלל זה החזרתו לפי החלטת בית המשפט כאמור בפסקה (4) או עם פקיעת תוקפו של חוק למניעת הסתננות (הוראת שעה), התשע"ג–2012.
<לילך וגנר:
זה צריך להיות פסקה (5).
<גלעד קרן:
בסדר.
<גלעד קרן:
"(5) לבקשת מסתנן או טוען אחר לזכות ברכוש שנתפס, רשאי בית משפט שלום לצוות כי הרכוש יוחזר למסתנן או יימסר לטוען אחר לזכות ברכוש, או שינהגו בו אחרת כפי שיורה בית המשפט, והכל בכפוף להוראות סעיף 7א(ב).
<גלעד קרן:
(ד) על אף האמור בסעיף קטן (ב), מסתנן רשאי להוציא רכוש מישראל אם ממונה ביקורת הגבולות התיר לו, באופן חריג ומיוחד, לעשות כן, לאחר שהשתכנע כי מתקיימים שניים אלה: (1) המסתנן אינו יכול לצאת מישראל למדינה אחרת; (2) הוכחה סכנת חיים שבה שרוי קרוב משפחה מדרגה ראשונה של המסתנן; לעניין זה לא יראו בתנאי המחייה בארץ מוצאו של המסתנן, כשלעצמם, שיקול לעניין מתן היתר לפי סעיף קטן זה.
<גלעד קרן:
איסור הוצאת רכוש מישראל עבור מסתנן 7ב.
<גלעד קרן:
לא יוציא אדם רכוש מישראל, עבור מסתנן, אלא בהתקיים אחד מאלה: (1) המסתנן קיבל היתר להוצאת הרכוש מישראל לפי סעיף 7א(ד); (2) המסתנן קיבל אישור להוצאת כספים מממונה ביקורת הגבולות לאחר שיצא מישראל, ובלבד שהכספים מגיעים לו כדין וטרם שולמו לו; התקיימו התנאים האמורים, ייתן ממונה ביקורת הגבולות אישור לאדם להוציא כספים מישראל עבור מסתנן.
<גלעד קרן:
עונשין 7ג.
<גלעד קרן:
(א) מסתנן המוציא רכוש מישראל, בניגוד להוראות סעיף 7א, דינו – מאסר שלושה חודשים או הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.
<גלעד קרן:
(ב) אדם המוציא רכוש מישראל, עבור מסתנן, בניגוד להוראות סעיף 7ב, דינו – מאסר שנה או קנס שהוא אחד מאלה, לפי הגבוה: (1) הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין; (2) פי שניים משווי הרכוש שהוציא מישראל או שהתכוון להוציא מישראל, עבור אותו מסתנן.
<גלעד קרן:
"; (2) בסעיף 9א(2), במקום "סעיפים 5 עד 9" יקראו "סעיפים 5 עד 7, 8 ו-9".
<גלעד קרן:
תיקון חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) – הוראת שעה 2.
<גלעד קרן:
בתקופה האמורה בסעיף 1 יקראו את חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו–1996 , כך שבסעיף 35(ב)(4), בסופו יבוא "למעט סעיף 7ג".
<גלעד קרן:
דיווח לכנסת 3.
<גלעד קרן:
שר הפנים ימסור לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אחת לשישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה, דיווח בדבר אופן יישומן של הוראות חוק זה בששת החודשים שקדמו למועד הדיווח, בעניינים אלה: (1) מספר הבקשות שהוגשו לפי סעיפים 7א(ב)(2) ו-(ד) ו-7ב לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה.
<גלעד קרן:
(2) מספר הבקשות כאמור בפסקה (1) שאושרו, אושרו חלקית או נדחו, לפי העניין, ושוויו הכולל של הרכוש שהוצאתו מישראל אושרה או סורבה, לפי העניין; (3) מספר המקרים שבהם נתפס רכוש לפי סעיף 7א(ג) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, שוויו הכולל, החזרתו, מסירתו או חילוטו; (4) נתונים לגבי חקירות, כתבי אישום והרשעות בעבירות לפי סעיף 7ג העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה.
<גלעד קרן:
תחילה 4.
<גלעד קרן:
תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו.
<גלעד קרן:
שמירת תוקף והוראות לעניין רכוש תפוס 5.
<גלעד קרן:
(א) תקנות לפי סעיף 7א(ג)(4) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יוסיפו לחול לאחר יום פקיעת תוקפו של חוק זה (להלן – יום הפקיעה), כל עוד לא בוטלו על ידי שר האוצר.
<גלעד קרן:
(ב) רכוש שנתפס לפי סעיף 7א(ג)(1) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, שיימצא בידי המשטרה או המכס בתום שנה מיום הפקיעה, יחולט לאוצר המדינה, אלא אם כן ניתנה לגביו החלטה אחרת של ממונה ביקורת הגבולות או של בית משפט.
<גלעד קרן:
"
מירי רגב:
אנחנו עוברים להסתייגויות לפי רשימת חברי הכנסת.
תמר זנדברג:
קודם כל אני מגישה הסתייגויות בשם קבוצת מרצ.
תמר זנדברג:
יש לנו כמה.
תמר זנדברג:
אפשר לנמק את כולן?
מירי רגב:
למי הגשתן?
תמר זנדברג:
למנהלת הוועדה.
תמר זנדברג:
אנחנו רוצות לנמק אותן עכשיו.
מירי רגב:
בסדר, תנמקו עכשיו.
מירי רגב:
אתן מגישות עכשיו הסתייגויות בשם קבוצת מרצ.
מירי רגב:
אחת תציג את ההסתייגויות.
מיכל רוזין:
אני קודם כל רוצה לציין, אמרה את זה, ככה, בחטף, יושבת ראש ועדת הפנים.
מיכל רוזין:
הבוקר התקיים דיון בוועדת הכנסת.
מיכל רוזין:
אני דרשתי להעביר את הדיון בהצעת החוק לוועדה שלי, אני יושבת ראש הוועדה לבחינת העובדים הזרים.
מיכל רוזין:
לצערי הרב, כיוון שמדובר פה באנשים עובדים, כפי שהוצג לנו, על ידי הממשלה, שרוצים להוציא את כספי השתכרותם הרי שמדובר בנושא שהיה צריך לעבור לוועדה, ואך ורק בשל טיעונים פוליטיים, לא ענייניים ולא מהותיים לא מתקיים דיון מהותי בוועדה לבחינת העובדים הזרים, ויש ניסיון לעשות מחטף מהיר של הקואליציה ושל הממשלה כדי לאשר את החוק הזה.
מיכל רוזין:
שכחו בדרך חוק, כפי שציינתי קודם.
מיכל רוזין:
יש פה התייחסות צרה לנושא.
מיכל רוזין:
ההתייחסות הכלכלית היא לא ההתייחסות היחידה.
מיכל רוזין:
צריכה להיות פה תכנית שלמה לכל נושא מבקשי המקלט, הפליטים, מבקשי העבודה.
מיכל רוזין:
מדינת ישראל לא יוצרת תכנית כזו.
מיכל רוזין:
להפחיד את הציבור שבגלל זה נוצר המצב הקשה ביותר בדרום תל אביב זו אינה אמת.
מיכל רוזין:
מדינת ישראל אינה נדרשת לנושא הזה ואך ורק להתייחס לזה בהתייחסות הכלכלית זו התייחסות צרה לחלוטין.
מיכל רוזין:
מה שיקרה בעקבות העניין הזה זה שיוצאו הכספים מהארץ רק שיוצאו בדרכים עברייניות.
מיכל רוזין:
יהיה קושי רב באכיפה, אני כבר אומרת לכם את זה, מראש.
מיכל רוזין:
יהיה קושי רב באכיפה.
מיכל רוזין:
יצרנו צינור נוסף של פעילות עבריינית במדינת ישראל, ובמקום שזה יוסדר, כרגיל – מדינת ישראל היא מדינת חלם.