GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם משאירים את התקציב כמות שהוא, זה לא הישג גדול.
ג'מאל זחאלקה: אני מבין מכבוד שר הפנים שיש בעיה, אחרת לא היה מתנהל ויכוח סוער.
ג'מאל זחאלקה: אתה תיארת ויכוח קשה ולא אמרת על מה בדיוק נסוב הוויכוח, אבל יש ויכוח.
ג'מאל זחאלקה: סימן שיש כוונה לקצץ.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שלא יהיה קיצוץ, אבל אני אומר עכשיו – זה לא מספיק.
ג'מאל זחאלקה: אתה יודע שזה לא מספיק וראשי העיריות יודעים שזה לא מספיק.
ג'מאל זחאלקה: לכן צריך למצוא דרכים לטפל דווקא במי שנפגע כאשר יש קיצוץ.
ג'מאל זחאלקה: מי שנפגע כאשר יש קיצוץ זה החלשים, ולחלשים לא עוזרת רטוריקה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, את הרטוריקה אי אפשר לפדות בבנק.
ג'מאל זחאלקה: לכן צריך שינוי במדיניות כדי לתקצב אותם יותר.
ג'מאל זחאלקה: הנה, למשל, אני מבקש משר החינוך לשעבר לשמור על החינוך במסגרת תפקידו כשר הפנים.
ג'מאל זחאלקה: לדוגמה, כל נושא המאצ'ינג בחינוך, שרשויות מקומיות חלשות לא יכולות לספק שירותי חינוך ראויים לשמם בגלל שהן צריכות לשלם - - -
קריאה: גם רווחה.
גדעון סער: אגיד לך מה היתרון של שר החינוך הנוכחי, יש לו הסכמי שכר ורפורמות לשנים הבאות – מסודר, יש לו תקציבי פיתוח עם סיכום רב-שנתי – מסודר, יש לו את החלטות ועדת טרכטנברג עם חינוך חובה – קיים.
גדעון סער: השאלה בחינוך היא הדלתא של הגידול בטייס האוטומטי.
גדעון סער: הוא בא במצב טוב.
ג'מאל זחאלקה: אני מבין את זה.
ג'מאל זחאלקה: אני מדבר עכשיו על משרד הפנים.
ג'מאל זחאלקה: מבחינת הציבור שאני מייצג, הציבור הערבי, שר הפנים חשוב יותר מראש הממשלה, כל שר פנים, לא רק שר הפנים הנוכחי, בגלל ההשפעה שלו על חיי היום-יום של האנשים, ההשפעה האדירה של השלטון המקומי על חיי היום-יום של התושבים.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר שרשויות מקומיות חלשות – אני פונה לשר הפנים לשקול מחדש את עמדתו בנושא חלוקה מחדש של הארנונה, חלוקה מחדש בין עשירים ועניים בישראל.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע שהוא התנגד לכך בעבר.
ג'מאל זחאלקה: אני פונה אליו לשנות את עמדתו זו.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שדברים שהוא לא ראה משם – יראה מכאן.
גדעון סער: עד היום לא ביטאתי עמדה בסוגיה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: אעביר לך מה שקראתי.
גדעון סער: הבעתי עמדה לגבי חישוב דיפרנציאלי והתנאים לקיצוץ.
ג'מאל זחאלקה: על זה אני מדבר.
גדעון סער: יש הבדל בין נושא ארנונה, מה שנקרא ארנונה ממשלתית, ובין חישוב דיפרנציאלי.
גדעון סער: בנושא השני לא יצא לי להביע עמדה, אז אני פשוט לא יכול לשנות את העמדה, קודם אני צריך לקבוע עמדה.
ג'מאל זחאלקה: התכוונתי לחבילה אחת שעולה מיליארדי שקלים, שיכולה להציל את הרשויות המקומיות החלשות.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה ששר הפנים לא ייכנע ללחצים של הרשויות המקומיות החזקות, גם לא של יושב-ראש מרכז השלטון המקומי שתמך בעמדה של העשירים.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה, אמרת שאתה רוצה לעזור לחלשים, שתעזור להם באמת, לא במילים.
ג'מאל זחאלקה: הם רוצים תקציבים ועזרה אמיתית, לא מילים.
2186: אתה מטעה את הציבור.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שהמדיניות תשתנה: תקצוב דיפרנציאלי, חלוקה מחדש של הארנונה – זה מה שדרוש.
ג'מאל זחאלקה: זה יביא כסף.
2186: סליחה, אתה מטעה את הציבור ואת ראשי הרשויות.
ג'מאל זחאלקה: בעניין הזה אתה עם העשירים, מר בוחבוט, לצערי הרב.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר את זה בצער.
2186: עבור ראשי הערים אני עושה קצת יותר ממך.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא עושה.
2186: יש לי חדשות בשבילך.
ג'מאל זחאלקה: תעשה, אני אתמוך בך.
ג'מאל זחאלקה: אם תתמוך בזה אני אתמוך בך.
ג'מאל זחאלקה: אם תתמוך בתקציב דיפרנציאלי- - -
2186: אתה לא מבין, המדינה רוצה לקחת מעשירים ולא לתת לחלשים.
2186: אתה לא יודע.
ג'מאל זחאלקה: תקצוב דיפרנציאלי זה עיקרון לעזרה לחלשים, אין שיטה אחרת.
יעקב אשר: גברתי היושבת-ראש, חברי ראשי הרשויות המקומיות, קודם כול אני רוצה לאחל לך הצלחה.
יעקב אשר: אני בטוח שהוועדה הזאת הולכת להיות אחת הוועדות המבוקשות יותר, בגלל נמרצות-היתר של היושבת-ראש.
יעקב אשר: אשמח מאוד בעזרת-השם להיות חבר פעיל בוועדה הזאת.
יעקב אשר: כבוד השר, אני שמח שאתה האיש הנכון במקום הנכון.
יעקב אשר: הפרקטיות, הנמרצות, הידע – מי שהקשיב היטב למה שאמרת, שעוד לא הספקת ללמוד את הכול, ראה שתפסת את השור בקרניו בהרבה מאוד דברים.
יעקב אשר: ידידי שלמה בוחבוט, יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, המנכ"ל החדש, מר מרדכי כהן שממשיך הלאה בתפקידו.
יעקב אשר: אני רוצה לומר דבר אחד.
יעקב אשר: כחבר כנסת אני לא שוכח את תפקידי הקודם כראש רשות מקומית.
יעקב אשר: אני חושב ששלושת הדברים שגם השר נגע בהם – מענקי האיזון שחייבים להיות ברורים ואיתנים; חלוקת המשאבים, ודיבר על זה השר גם, מה שקשור לגבולות, גם משאבי קרקע, גם משאבים כספיים, כדי להשיג איזון בין הרשויות המקומיות החלשות לרשויות המקומיות החזקות- - -
מירי רגב: בואו לא נחזור על דברי חברינו.
יעקב אשר: והדבר החשוב, הגדרת הסמכות בין השלטון המרכזי והשלטון המקומי.
יעקב אשר: לא יכולה להיות סמכות ללא אחריות.
יעקב אשר: אני בטוח שהשר יעשה מהפיכות רבות מאוד בשלטון המקומי בתקופה הזאת, ואנחנו נעזור.
יעקב אשר: אני מצטרף לדבריו של חבר הכנסת דוד אזולאי, גם כאופוזיציה אנחנו נסתכל על הדברים האלה מן המבט של השלטון המקומי, לטובת אזרחי מדינת ישראל.
יעקב אשר: שיהיה בהצלחה רבה.
מירי רגב: אמנון כהן, משפט שלך כיושב-ראש הוועדה שמסיים את תפקידו.
מירי רגב: ממש בקצרה כי מחכים לנו בדיון הבא.
אמנון כהן: רציתי לברך אותך.
אמנון כהן: לא הצלחתי להגיע ביום המינוי, אז רציתי לחזק את ידייך.
אמנון כהן: יש כאן ועדה חשובה מאוד.
אמנון כהן: יש לך צוות נפלא, מנהלת הוועדה והיועצים המשפטיים.
אמנון כהן: יש לך כאן שליחות אמיתית, ואנחנו נעמוד כמובן לעזר.
אמנון כהן: אני מברך אותך ומאחל לך הצלחה.
אמנון כהן: אני רוצה לברך גם את השר שנכנס לתפקידו, שר הפנים של מדינת ישראל.
אמנון כהן: בהכירי אותך מתפקידיך הקודמים, בטוחני שתעשה את זה על הצד הטוב ביותר.
אמנון כהן: אני אומר לכם, אנשי השלטון המקומי, יש לכם כאן באמת – אני גם מברך את השר היוצא, שעשה עבודה נפלאה, אבל על גדעון סער אפשר לסמוך.
אמנון כהן: באמת גם בחרת מנכ"ל נפלא, שהכרתי אותו בתפקידיו הקודמים במשרד החינוך.
אמנון כהן: יגאל צרפתי, יש לך כאן שליחות אמיתית, וכמובן סגנית השר פאינה קירשנבוים.
אמנון כהן: למרות שאנחנו באופוזיציה עכשיו, נשתף פעולה בדברים חשובים כמובן.
אמנון כהן: גם בנושא התקציב – אנחנו נדע לשמור על התקציב הקיים, וגם להוסיף, ואתה כמובן תעשה את מלאכתך נאמנה.
מירי רגב: חברים, תם הדיון הראשון.
מירי רגב: יש לנו הרבה מאוד משימות ואתגרים.
מירי רגב: אני מבקשת לפתוח את הישיבה המשודרת, דיון שלאחריו תתקיים הצבעה שמית על-ידי חברי הוועדה.
מירי רגב: סיעות שלא נתנו לנו את שמות חבריהן ושעדיין אין להן חברים קבועים בוועדה – הסיעה תעביר לנו את שם חבר הכנסת והוא יצביע בשם הסיעה.
מירי רגב: אני מבקשת שקט.
מירי רגב: זה דיון משודר.
מירי רגב: נמצא כאן אתי ידידי שר הפנים, השר גדעון סער.
מירי רגב: לא ברור מאליו ששר נמצא בדיון מן הסוג הזה.
מירי רגב: בדרך כלל בדיון בנושא ועדות קרואות, המשך והערכה, שולחים את הנציגים הבכירים של המשרד.
מירי רגב: הגיע השר, כי הוא מכיר את החשיבות ואת המורכבות של ועדות קרואות, ושל הדיון הזה בסוגיית טייבה.
מירי רגב: אז אני רוצה להודות לך על כך שאתה נמצא כאן אישית.
מירי רגב: לא רק הסגנים או רק מנכ"ל משרדך, אלא אתה אישית הגעת לכאן.
מירי רגב: היום אנחנו עוסקים בדיון שיזם שר הפנים.
מירי רגב: בנוסף לכך קיבלתי גם בקשה כתובה מחבר הכנסת אחמד טיבי, לכן הוא יהיה ראשון הדוברים לאחר הדברים של השר.
מירי רגב: הדיון היום עוסק בהמשך הבחירות ביישוב טייבה.
מירי רגב: באופן עקרוני אני מתנגדת לוועדות קרואות, אמרתי את זה גם בדיון הקודם שבו עסקנו ביחד עם ראשי העיריות והשלטון המקומי בסוגיות הפנים.
מירי רגב: ועדות קרואות, בעיניי, הן דבר לא נכון לתושבים.
מירי רגב: אנחנו צריכים לעשות הכול כדי שיתקיימו בחירות, שאזרח יוכל להיבחר ולבחור, לממש את זכותו הדמוקרטית.
מירי רגב: עם זאת, כאשר יש מהלך לא תקין בעיר-בישוב, והישוב נמצא בגירעון, שבסוף מי שנפגע ממנו הוא האזרח-התושב, עלינו לעשות הכול כדי שיהיה פיקוח וכדי שהאזרחים יקבלו את אותן זכויות ואת אותן הטבות שהם צריכים לקבל.
מירי רגב: אנחנו צריכים להבין, גם לקראת הבחירות המוניציפליות, ודיברנו על זה בדיון הקודם, אנחנו נקיים דיון גם בנושא הוועדות הקרואות, גם בנושא שכר החשבים, גם בנושא שכר המלווים-הנאמנים, נזמין את נציגי משרד המשפטים, נקיים דיון ספציפי בנושא הזה כי לא הכול קשור ונמצא בבית של שר הפנים.
מירי רגב: תקציבית אנחנו צריכים לנהל עיר כפי שאנחנו מנהלים תקציב משפחה.
מירי רגב: כולנו יודעים, כאשר אנחנו מגיעים למינוס מסוים גם בבנק אומרים לנו: עברתם את המינוס של 25,000 שקלים, עצרנו לכם.
מירי רגב: גם בעיר ובישוב צריכים פיקוח על ניהול תקציב מסודר, ניהול תקציב שהוא לא גירעוני לאורך שנים, ניהול תקציבי שראש עירייה יודע מאיפה יש לו הכנסות, אילו שיעורי גביית ארנונה יש לו, איך הוא מנהל את התקציב, מה הוא מקבל מן המדינה – איך אנחנו יכולים להגיע לאיזון נכון של תקציב בישובים היהודיים ובישובים הערביים, ככלל, בכל סוגיית הוועדות הקרואות ובניהול של עיר.
מירי רגב: לכן אנחנו כוועדת הפנים, ששמה במרכז את האזרח, נפעל לכך שהאזרחים בפריפריה, במרכז, ביהודה ושומרון, במגזרים – כולם יקבלו את השירות הטוב ביותר.
מירי רגב: הדיון היום עוסק בטייבה.
מירי רגב: תיכף שר הפנים יציג את עמדתו ביחד עם נציגי משרדו.
מירי רגב: קיבלנו את החומר, למדתי אותו ביחד עם היועצים המשפטיים וגורמים מקצועיים מן השלטון המקומי והבנתי כמה דברים.
מירי רגב: טייבה נמצאת תחת ועדה קרואה 6 שנים בסבב השני, זאת אומרת, טייבה היתה בוועדה קרואה בין 2000-2005 בסבב הראשון.
אחמד טיבי: ב-2005 התקיימו בחירות.
אחמד טיבי: אז היתה עירייה נבחרת אחרי התפטרות ראש עירייה.
אחמד טיבי: פעם ראשונה זאת לא היתה ועדה קרואה.
מירי רגב: נציג משרד הפנים, מר מרדכי כהן, האם היתה ועדה קרואה בטייבה בין 2000-2005?
מרדכי כהן: כפי שאמר חבר הכנסת טיבי במדויק, ב-2005 היו בחירות.
מרדכי כהן: לפני כן ראש המועצה התפטר/ פוטר - -
אחמד טיבי: התפטר.
מרדכי כהן: - - וחברי המועצה בחרו ראש מועצה מבין חברי המועצה והוא תפקד כראש המועצה.
קריאה: אז ביטלו את הבחירות.
קריאה: נתנו הארכה של 3 שנים.
מירי רגב: ואז ביטלו את הבחירות, נתנו הארכה של 3 שנים וכרגע טייבה נמצאת כבר 6 שנים תחת ועדה קרואה.
מרדכי כהן: תחת ועדה קרואה ותחת נאמן.
מירי רגב: סוף-סוף לפני שבועיים בית-המשפט החליט על הסדר נושים, בראשות השופטת ורדה אלשיך, שאמרה שהסדר הנושים היה מאוד-מאוד מורכב ולא פשוט.
מירי רגב: אני לא מצטטת אותה, אבל היא אמרה שההסדר הזה רחוק מלהיות מיטבי.
מירי רגב: על-פי ההסדר מדובר ב"תספורת" של 72% מן החוב, כלומר הנושים מקבלים 28% בלבד ממה שמגיע להם.
מרדכי כהן: 29%.
מירי רגב: 29% ממה שמגיע להם.
מירי רגב: זה הסדר הנושים מלפני שבועיים, ויש לנו מטרה וכוונה בעצם שהסדר הנושים הזה ימומש.
מירי רגב: על-פי פקודת העיריות – יתקן אותי כאן
מירי רגב: גם מר מרדכי כהן – שר הפנים יכול לפזר אחרי בחירות ועדה שיש לה גירעון מן הסוג שיש בטייבה.
מירי רגב: היה ונחליט על בחירות, על-פי פקודת העיריות סביר להניח ששר הפנים, אחרי שיבדוק את הגירעון של ישוב מסוים, ובעניין שלנו את הגירעון בטייבה ואת יכולת ההחזרים מתשלומי הארנונה, הוא בעצם יכול מיד לפזר את המועצה ולמנות ועדה קרואה.
מירי רגב: אני צודקת בעניין הזה, או לא?
מרדכי כהן: כן, אבל אני מתקן אותך לגבי טייבה.
מרדכי כהן: בעקבות הסדר הנושים – יושב כאן הנאמן – למעשה אין גירעון.
מרדכי כהן: אלא מאי, מכיוון שהסתיים הסדר הנושים, ואתמול גם סיימנו את הפרק של מקורות המימון להסדר הנושים- -
מירי רגב: תיכף תציג את זה כאן.
מרדכי כהן: - - נוצר מצב קיצוני, ואין לזה אח ורע באף רשות מקומית, שטייבה אחרי שני הסדרי נושים, במקרה של הסדר הנושים הזה מוטלת אחריות כבדה מאוד על העירייה – 65 מיליון שקל הלוואה שפרושה על פני שנים בכדי שטייבה תעמוד באותה התחייבות, באותו הסדר שהוביל הנאמן.
מרדכי כהן: מה המשמעות?
מרדכי כהן: המשמעות היא שאם ברשות מקומית אחרת, שם השר לאור הנתונים הגירעוניים מפזר אותה וממנה ועדה קרואה, יש שוט וכלים ללוות את הרשות המקומית ולהעביר את התקציבים בגין הצלחה בתוכנית ההבראה, במקרה של טייבה אנחנו נמצאים במצב הפוך – אותם 130 מיליון שקל, כספי ציבור, כבר נמסרו בכדי להתמודד עם הגירעון האיום שנוצר בטייבה.
מרדכי כהן: אני רק מזכיר, את הזכרת את הנתונים, מדובר על 900 מיליון שקל כשזה התחיל.
מירי רגב: תיכף נדבר על זה.
מירי רגב: אתה אומר שבמקרה של טייבה על-פי חוק העיריות בעצם לשר אין אותה יכולת, בגלל הסיפור של הסדר הנושים.
מרדכי כהן: לא, הוא לא נדרש לעניין הגירעון.
מרדכי כהן: המקרה כל-כך קיצוני שהוא הרבה מעבר לזה.
מירי רגב: הוועדה, בעניין טייבה, היא ועדה מייעצת.
מירי רגב: השר לא חייב לקבל את עמדתנו.
מירי רגב: למרות זאת, השר כמובן הגיע, כפי שאתם רואים, בכבודו ובעצמו כדי להיוועץ בוועדה, כדי לפרוש בפני חברי הוועדה את משמעות הבקשה של שר הפנים לדחות את הבחירות בטייבה בעוד 3 שנים.
מירי רגב: אני מבקשת ששר הפנים יפתח, לאחריו נשמע את אנשי המקצוע ולאחריהם ניתן כמובן לחבר הכנסת אחמד טיבי לפתוח את הדיון של חברי הכנסת.
חנא סוייד: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה להבין, שכולם יבינו, תחת איזו כותרת הדיון הזה מתקיים.
חנא סוייד: הדיון הזה מתקיים, כפי שאני מבין, על-פי חוק העיריות.
חנא סוייד: שר הפנים מבקש להתייעץ עם ועדת הפנים והגנת הסביבה בקשר להארכת הכהונה של הוועדה הקרואה.
חנא סוייד: האם זאת הכוונה?
חנא סוייד: לא מכיוון שאני ביקשתי או מישהו אחר ביקש?
מירי רגב: אמרתי את זה מראש.
מירי רגב: היוזמה לדיון היום הגיעה ממשרד הפנים והמכתב נמצא על שולחנכם.
חנא סוייד: רק רציתי להבין את הכותרת של הדיון הזה, ונכון אמרת שבסופו של דבר השר יכול לקבל ויכול לא לקבל את עמדתנו.
חנא סוייד: אבל בהחלט כהתייעצות אנחנו נבקש כחברי כנסת, כחברי ועדה, שקיפות.
חנא סוייד: אנחנו רוצים לדעת מה קורה בטייבה, מה הוועדות הקרואות האלה עשו, מה כונס הנכסים הזה עשה, האם מותר לשר הפנים לפזר מועצה שלא עמדה במשימות התקציביות שלה והוא לא יכול לפזר ולשלוח הביתה ועדה – אני שואל.
חנא סוייד: אני מבקש שהשר יתייחס.
מירי רגב: תקבל תשובות.
מירי רגב: השר עוד לא דיבר.
חנא סוייד: אני מבקש שיתייחס.
חנא סוייד: אני מבקש התייחסות האם תקופת הכהונה של ועדה קרואה היא בלתי מוגבלת, היא אין-סופית, כאשר לראש רשות מקומית נבחר נותנים בעצם שנה-שנתיים?
מירי רגב: אני רוצה לאפשר לשר הפנים לדבר, לאחריו לאיש המקצוע, ואאפשר אחר-כך לפתוח את הנושא לדיון.
מירי רגב: שר הפנים, בבקשה.
גדעון סער: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.
גדעון סער: הדיון מתקיים – אני אומר את זה בעקבות דבריו של חבר הכנסת סוייד – על-פי סעיף 146(א) לפקודת העיריות, שלשונו, ואני מצטט, התכוננתי מראש לדיון: "רשאי השר, בהתייעצות עם ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, לקבוע מועד אחר לסיום כהונתה של מועצה או ועדה ממונה".
גדעון סער: מכאן שאדוני צדק, אכן מדובר בהליך של התייעצות.
גדעון סער: אנחנו הולכים בקרוב, עוד 6 חודשים מהיום, ב-22 באוקטובר בדיוק, לבחירות ברשויות המקומיות בכל הארץ.
גדעון סער: בכל המגזרים שכיהנו בהם ועדות קרואות, סדר גודל של קרוב ל-20, יתקיימו בחירות.
גדעון סער: בשביל לסבר את האוזן, אני רוצה לומר לוועדה – אגב, רובם במגזר הלא-יהודי – איפה יתקיימו בחירות ולפני כן היו ועדות קרואות, ועדיין יש בהם ועדות קרואות.
גדעון סער: אדבר על ישובים במגזר הערבי: כפר כנא, כפר מנדא, נחף, טורען, דבוריה, טובה זנגריה, ערערה – זה המגזר הבדואי, זמר, ג'יסר א-זרקא.
גדעון סער: במגזר הדרוזי: ירכא וינוח-ג'ת.
גדעון סער: ברשויות מקומיות שאינן במגזר הלא-יהודי: יסוד המעלה, מגדל, אופקים, לוד, בחדרה יש פיזור של מועצת עיר.
מוחמד ברכה: מה זה "שאינן במגזר הלא-יהודי"?
מוחמד ברכה: הכוונה לרשויות מקומיות במגזר היהודי.
גדעון סער: במדינה יהודית היהודים אינם מגזר.
גדעון סער: מצד שני, לוד היא עיר מעורבת.
מוחמד ברכה: אתה יצרת את המונח "המגזר הלא-יהודי", ועכשיו מדבר על מי שאינם לא-יהודים.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, בשיטה שלך היהודים הם יוצאים מן הכלל, שהוא הלא-יהודים.
מוחמד ברכה: זה עכשיו עניין של טרמינולוגיה.
חנא סוייד: אפשר להגיד: לא לא-יהודים.
חנא סוייד: זה פותר את הבעיה.
גדעון סער: אינני יודע איך חבר הכנסת ברכה מגדיר את העיר לוד, שהזכרתי.
מוחמד ברכה: היא עיר ערבית שהפכה למעורבת.
גדעון סער: ככה אתה מגדיר.
גדעון סער: אתה רואה, יש בינינו בטרמינולוגיה הבדלים רבים.
גדעון סער: אני מגדיר את לוד כעיר עם רוב יהודי ומיעוט ערבי, שכולם בה נהנים מזכויות אזרח ותושב.
חנא סוייד: ההגדרה ארוכה במקצת.
גדעון סער: כבר אתה רואה שיש בינינו אי-אלו הבדלים בטרמינולוגיה, שהם לגיטימיים כאשר אנשים מייצגים.
מוחמד ברכה: אני חושב שלו היית חושב יותר לא היית משתמש בביטוי "שאינם לא-יהודים".
גדעון סער: אני נוהג לחשוב על הדברים שאני אומר.
מוחמד ברכה: הפעם נכשלת, לשיטתך אפילו.
גדעון סער: בסדר, יכול להיות, חבר הכנסת ברכה, אבל אם תוכל לדחות את הרצון שלך לתת לי הערכה או שיפוט, שזה דבר לגיטימי- -
מירי רגב: בכל זאת, עוד לא עברו 100 ימי החסד.
גדעון סער: - -עד לסיום דבריי, אכיר לך תודה על כך.
חנא סוייד: על זה צריך ישיבה מיוחדת בוועדה.
מירי רגב: אני יכולה להוציא את כולם ולערוך ישיבה רק עם חברי הוועדה.
מירי רגב: אני מבקשת לאפשר לשר לדבר.
גדעון סער: מי שהפריע לי היה חבר הוועדה, גברתי.
מירי רגב: חבר הכנסת ברכה הוא עוד לא חבר הוועדה.
מוחמד ברכה: לצורך העניין, כן.
גדעון סער: אני בסך הכול רוצה להציג את הדברים, ואני מציג את הדברים מתוך ראייה רחבה.
גדעון סער: זאת אומרת, לפני שאני מתחיל לדבר על טייבה אני מסביר מה קורה בנושא ועדות קרואות.
גדעון סער: לפני שנקטעתי, כמדומני, הגעתי לחדרה, אז לאחריה אני יכול להזכיר גם את מעלה עירון.
גדעון סער: כל הרשויות המקומיות הללו- - -
מוחמד ברכה: מעלה עירון זה לא יהודים.
גדעון סער: סיימתי להתפלמס אתך עוד לפני שהתחלתי, אתה מבין?
מוחמד ברכה: אני מתקן אותך אינפורמטיבית.
גדעון סער: אני מודה לך.
גדעון סער: למה אתם עוסקים כל הזמן ביהודי/ לא יהודי, כאשר אני מציין לכם שבכל המגזרים הולכים לבחירות?
גדעון סער: את זה אתה מבין, חבר הכנסת ברכה?
גדעון סער: בכל המגזרים, בכל הרשויות המקומיות שבהן תפקדו ועדות קרואות הולכים לבחירות.
גדעון סער: את זה הצלחת להבין?
גדעון סער: לכך, לכלל הרחב, לכל כלל יש יוצא מן הכלל.
גדעון סער: לכלל הרחב יש חריגים מועטים, נער יספרם, על כף יד אחת ניתן יהיה למנות אותם: אחד אושר על-ידי בית-משפט מתקופת כהונתי, במועצה שחולקה לשתיים בדרום, אבו בסמה זה אושר על-ידי בית-המשפט העליון ולא הגיע לשולחני; מועצה אחת אני מביא היום להתייעצות בפני ועדת הפנים והגנת הסביבה, טייבה, שהיא באמת חריג שבחריג, דוגמה להפקרות בניהול רשות מקומית ובניהול כספי ציבור; ואחת במה שחבר הכנסת ברכה מכנה המגזר היהודי עדיין לא קיבלתי החלטה, אני מקיים דיונים, זה מקרה פחות חד, אבל אם אגיע למסקנה שלא צריך לערוך בחירות אבוא לוועדה להתייעצות, בחריש.
גדעון סער: אני מקיים דיונים, היו במשרדי מספר דיונים שעדיין לא הסתיימו.
גדעון סער: אם אגיע למסקנה, אבוא לכאן להליך של התייעצות.
גדעון סער: אלה כל המקרים.
גדעון סער: אני מודיע, אין ועדות קרואות.
גדעון סער: למה אני מודיע?
גדעון סער: כי אנשים רבים רוצים להתמנות, אז הנה אני מודיע לכם: אין ועדות קרואות.
גדעון סער: למה אין?
גדעון סער: כי הולכים לבחירות.
גדעון סער: זה נועד להדגיש את החשיבות שאני מייחס למרכיב הדמוקרטי, לזכות לבחור ולזכות להיבחר.
גדעון סער: אבל בעולם שבו אנחנו חיים הזכויות תמיד אינן אבסולוטיות, אינן מוחלטות.
גדעון סער: דהיינו, לעתים יש אינטרסים וזכויות שגורמים לנסיגתן של אחרות.
גדעון סער: על כך בית-המשפט העליון בפסקי-דין שונים, בעניינים שונים הכביר הרבה מאוד מילים, מה המשמעות של זכויות יחסיות ואינטרסים מתנגשים.
גדעון סער: גם בעיקרון הדמוקרטי לא ניתן להשתמש כדי להגיע לתוצאה שהיא בלתי אחראית בעליל.
גדעון סער: קיום בחירות, על-פי מיטב הכרתי ועל יסוד דעת הדרג המקצועי כולו במשרדי, ללא יוצא מן הכלל – כי בדיונים אני מבקש תמיד להביע דעות שונות, גם אם היו ישיבות קודם בדרג המקצועי אני מבקש לשמוע דעות שונות.
גדעון סער: אולם במקרה הזה, הוא חריג גם במובן הזה שהיה קונצנזוס בדרג המקצועי במשרדי, שקיום בחירות בשלב הנוכחי שהרשות המקומית נמצאת בו הוא בלתי אחראי.
גדעון סער: אני השתכנעתי מן ההמלצות של הדרג המקצועי במשרדי שקיום בחירות בטייבה עכשיו הוא בלתי אחראי.
גדעון סער: אני מסייג את זה, אם אשמע דברים שלא עלו עד כה, שלא חשבתי עליהם, שגורמים לשינוי אז בהליך הזה אני יכול גם להשתכנע אחרת.
גדעון סער: קשה לי להאמין, אבל אני לא מוציא את זה מכלל אפשרות.
גדעון סער: את עיקר השתלשלות העובדות ואת המצב של הרשות המקומיות יתאר מר מרדכי כהן, ראש מינהל השלטון המקומי.
גדעון סער: אומר רק כמה דברים, בתמצית.
גדעון סער: הרשות המקומית הזאת לא התייצבה מאז שנת 2009.
גדעון סער: במונחים של ניהול, לא רק ניהול תקציב אלא בכל מושג רלוונטי שקשור לניהול, התפקוד שלה היה קטסטרופלי.
באסל גטאס: היה לה חשב מלווה כל הזמן?
גדעון סער: בהסדר הנושים שאושר, כפי שאומרת היושבת-ראש, המדינה מממנת ניהול כושל של רשות מקומית בפעם השנייה בעשור הזה, או קצת יותר מעשור.
גדעון סער: ומה המשמעות שהמדינה מממנת?
גדעון סער: אזרחי המדינה משלמים על הניהול השערורייתי, בשני סיבובים, של עיר חשובה.
גדעון סער: כשרואים את סכומי החוב ואת המהירות שבה הוא הצטבר, אני חייב להודות שזה מדהים למדי.
גדעון סער: כאן בהסדר הנושים, על מנת להגיע למצב של איפוס חובות – בדרך כלל רשות מקומית שיש לה ועדה קרואה אין בה איפוס אלא היא ממשיכה להתנהל.
גדעון סער: אני לא מתכוון להיגרר לא מאחורי ההערות שלכם ולא מאחורי הפרובוקציות שלכם, אני אומר לכם מראש, הערות ופרובוקציות, הערות ענייניות ובלתי ענייניות.
מוחמד ברכה: הניהול ב-6-7 השנים האחרונות היה של משרד הפנים.
מוחמד ברכה: האם משמעות הדבר שאתה מביע אי-אמון בכל מי שמונה על-ידי משרד הפנים או על-ידי בית-המשפט לטפל בעניין הזה?
גדעון סער: התשובה היא שלילית.
גדעון סער: במקרה הזה אנחנו מדברים אחרי תקופה קצרה מאוד, 2005-2007, על הסדר נושים שהגיע להיקף של מיליארד שקלים, ובסופו של דבר אותם 130 מיליון שקלים שבהסדר ימומנו, חצי במענק וחצי בהלוואה, על-ידי מדינת ישראל, דהיינו על-ידי משלמי המסים במדינת ישראל.
גדעון סער: רק עכשיו ניתן יהיה לצאת לביצוע תוכנית הבראה, והאינטרס מחייב את ביצוע תוכנית ההבראה לפני קיום הבחירות בטייבה.
דוד אזולאי: מי ערב להלוואה, אדוני השר?
גדעון סער: לפי דעתי זה האינטרס האמיתי של תושבי טייבה.
גדעון סער: תמיד יש אנשים שרוצים להיבחר.
גדעון סער: גם על-פי מה שהבנתי לגבי השירותים שניתנו בתקופות השונות, ומבחינת האינטרס של הרשות המקומית להעמיד אותה על הרגליים, זה משקף את האינטרס האמיתי של תושבי העיר טייבה.
גדעון סער: לנוכח המצב החמור שהעיר הגיעה אליו בית-המשפט הורה, אגב, בניגוד לעמדת המדינה, שסמכויות הנאמן יהיו רחבות מאוד ושיושב-ראש הוועדה הממונה ינהל את ענייניה השוטפים של הרשות המקומית תחת הנאמן.
גדעון סער: אני רוצה להזכיר לכולם, שכולנו חיים במדינת חוק וכולנו כפופים להחלטות שיפוטיות.
גדעון סער: כל מי שיש לו השגות, בין אם על סמכויות ובין אם על שכר טרחת הנאמן – אלה ההחלטות שבית-המשפט קיבל.
גדעון סער: אגב, במקרה הזה, יותר מפעם אחת, בניגוד לעמדת המדינה.
גדעון סער: בתקופה של הקפאת ההליכים העירייה נהנית מהגנה מפני תביעות, עיקולים והליכי הוצאה לפועל מאחר והיא פועלת בחסות בית-המשפט.
גדעון סער: בתקופה של הקפאת ההליכים העביר משרד הפנים לנאמן כספים של מענקי איזון, וועדות מענקים של ועדות ממונות, ומענק למימון עלויות פרישה של עובדים.
גדעון סער: בתקופה הזאת הנאמן מפעיל את העירייה מתוך מטרה שהיא תספק את השירותים החיוניים, מבלי להביא להגדלת החובות.
גדעון סער: בתוכנית לשנים הקרובות, להעביר את הכסף עבור הסדר הנושים, אמרתי מה מקורות המימון.
גדעון סער: הנאמן אחראי על החזר החובות, ולעדכן הסכם הבראה על-פי מתווה שקיים, לגבש אותו לפרטים ואבני-דרך.
גדעון סער: קביעת אבני-הדרך של תוכנית ההבראה תתבצע בחודשים הקרובים.
גדעון סער: אני חוזר ואומר, אנחנו מדברים היום הרבה, זה שגור מאוד, על "תספורות".
גדעון סער: מה שהרשות המקומית טייבה חזרה ועשתה, היא עשתה "תספורות" על חשבון משלמי המסים במדינה.
גדעון סער: אני לא מוכן לקחת על אחריותי קיום בחירות בטרם עת, בניגוד לחוות דעת כל הגורמים המקצועיים, כדי לרסק את העירייה וכדי לחזור למצבים שהיינו בהם עד לא מכבר.
גדעון סער: בנסיבות האלה האינטרס הציבורי, שהוא גם האינטרס של כספי הציבור שמושקעים, הושקעו ויושקעו בעיר טייבה בתקופה הקרובה, לא מכספי משלמי הארנונה אלא על חשבון משלמי המסים במדינת ישראל, והאינטרס של תושבי העיר טייבה עצמם מחייב את אי-קיום הבחירות ודחייתן, כמבוקש, על מנת להעמיד את העיר הזאת על הרגליים.
גדעון סער: אני מבקש מכאן שמר כהן ירחיב בדברים.
מירי רגב: אתן לנציג מטייבה לדבר.
מירי רגב: תעביר את שמך למנהלת הוועדה ואנחנו נרשום אותך.
גדעון סער: כנראה הם ניהלו כל-כך טוב את העיר שהוא הגיע לכנסת לקרוא קריאות ביניים במהלך הדיון.
מירי רגב: קודם כול, אני מודה לשר על דבריו.
עיסאווי פריג': הנתונים על כל התנהלות העניינים בטייבה, ריכז אותם עו"ד מנצור שועאע.
עיסאווי פריג': צריך לתת את רשות הדיבור לאיש מקצוע שריכז את הנתונים, לשמוע את הדברים מהמקור.
מירי רגב: קודם כול, אני שמחה על הדברים שאמר כאן השר – אף אחד כאן לא הגיב, בוודאי לא במחיאות כפיים – על כך שהוא הולך לצמצם את הוועדות הקרואות ועל כך שרוב הוועדות הקרואות היו במגזר הלא-יהודי ושם הולכות להתקיים בחירות.
מירי רגב: אני חושבת שהדברים שאמרת כאן חשובים מאוד.
מירי רגב: אני מודה לך על הדברים האלה ושמחה שזה הקו שאתה מוביל.
מירי רגב: אחרי מר מרדכי כהן אתה תתייחס.
מירי רגב: מר מרדכי כהן, אני מבקשת להבין איך יכול להיות שכל-כך הרבה זמן ועדה מנוהלת בפיקוח משרד הפנים ובכל זאת היא נמצאת תחת עוד ועדה ועוד ועדה ועוד ועדה.
חנא סוייד: למה לא מפזרים אותה?
מירי רגב: סליחה, כרגע אני שואלת כאן את השאלה.
מירי רגב: נרשמת לרשות דיבור ואתן לך לדבר.
מירי רגב: אני מבקשת שתסביר איך ייתכן שכל-כך הרבה שנים אנחנו לא מצליחים להוציא את טייבה מוועדה קרואה ולהגיע לבחירות.
מירי רגב: אחר-כך הנאמן יסביר גם מה הוא עשה במשך 5 שנים ולמה הוא הגיע רק עכשיו להסדר נושים ולמה אתם מבקשים 3 שנים ולא שנה, לדוגמה, אם יש הסדר נושים.
מרדכי כהן: גברתי, אולי אתחיל בסוף הדברים כיוון שהצבעת על השאלה של תפקוד משרד הפנים בעיריית טייבה.
מרדכי כהן: למעשה מ-1999 טייבה נמצאת בתת תפקוד.
מרדכי כהן: הראיה, שבאותו פרק זמן, ב-2005 עיריית טייבה יצאה לבחירות, וזו השאלה שעלתה כאן:
מרדכי כהן: תנו לרשות המקומית לצאת לבחירות, תנו לתושבים לבחור את הנבחרים שלהם ולאפשר אחרי אין-סוף מאמצים של הסדר נושים ראשון, תוכניות הבראה, השקעה של כסף גדול מאוד, לנהל את ענייני הרשות המקומית, כפי שבאמת מצופה להיות.
מרדכי כהן: הפלא ופלא, אחרי שנה – 130 מיליון שקל גירעון.
קריאה: זה לא קשור לבחירות.
מרדכי כהן: אני בוודאי אקשור את זה.
מרדכי כהן: זה לאמירה שבאותו פרק זמן, אפשר היה להבין שבעצם מ-1999 משרד הפנים מנהל את הרשות המקומית ולא ניתנה אותה הזדמנות.
מרדכי כהן: אז ניתנה אותה הזדמנות והתוצאה היתה קטסטרופה.
מרדכי כהן: אין אף רשות מקומית בישראל שעברה שני תהליכים של הסדר נושים.
מרדכי כהן: אני רק רוצה להציג את המספרים כדי שנבין במה מדובר.
מרדכי כהן: בהסדר הנושים השני היקף התביעות הגיע למיליארד שקל כמעט, ל-900 מיליון שקלים.
יעקב אשר: מה היה התקציב השנתי?
מרדכי כהן: ברור שהתפקיד של הנאמן היה לקחת את ההיקף המנופח של התביעות ולעשות סדר, ואכן זה הצטמצם ל-230 מיליון שקלים, שמתוכם בסופו של דבר ההסדר הגיע ל-130 מיליון שקלים.
מרדכי כהן: המשמעות, שוב פעם אחרי הסדר אחד שכבר היה באותו פרק זמן – 130 מיליון שקל כספי ציבור כדי להביא את טייבה למצב של תפקוד סביר.
מרדכי כהן: שאלתם קודם האם באותה תקופה – משרד הפנים הרי ניהל את הרשות המקומית אז איך הגענו לאותו מצב?
מרדכי כהן: לא, אז בואו נסביר את תמונת המצב.
מירי רגב: אם יהיה כאן רעש הדיון יימשך רק עם חברי הכנסת.
מירי רגב: אני מבקשת שיהיה שקט.
מירי רגב: אני מבינה שזה דיון טעון.
מירי רגב: אנחנו מאפשרים לכם להיכנס.
גדעון סער: אני זוכר שאני צריך לקיים הליך התייעצות עם הכנסת, לא עם חברי מועצת העיר לשעבר.