GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צור גלין: גם תחלואה חריפה באסטמה אצל ילדים היא פי שניים באזורים עם זיהום אוויר גבוה.
<צור גלין: אותם חלקיקים שדיברנו, האיגוד העולמי מצביע עליהם כגורם מסרטן ודאי.
<צור גלין: אנחנו גם יודעים ממחקר שקראנו היום, שיש עלייה ב-20 אחוז בסיכון בהולדת פגים בגלל אותו חומר בעייתי, PM2.5.
<צור גלין: כשאנחנו מדברים על התועלות של התקנים האלה, התמותה הכרונית מ- PM2.
<צור גלין: 5 מוערכת ב-27,860 שנות חיים.
<צור גלין: אם אנחנו הופכים את זה לבני אדם, זה 700 מתים בשנה כתוצאה מה- PM2.5, שאנחנו רוצים להעביר.
<צור גלין: תעשו השוואה לתאונות דרכים ותראו איפה אנחנו נמצאים.
<צור גלין: זה לא דבר רגיל, אבל כשבודקים כמה המשק היה מרוויח, אם ה- PM2.
<צור גלין: 5 היה יורד לערכים האלה, אנחנו מקבלים מספר מדהים של 7.8 מיליארד לשנה, שהמשק היה חוסך לעצמו אם ה- PM2.
<צור גלין: 5 היה בערכים שאנחנו מבקשים להשית.
<צור גלין: תודה.
מירי רגב: ד"ר אריה ונגר, בבקשה.
אריה ונגר: תודה.
אריה ונגר: יש לי כמה הסתייגויות שאפרט, אבל באופן כללי אני מבקש לברך את המשרד להגנת הסביבה.
אריה ונגר: התקנים הללו באמת מאוד חשובים.
אריה ונגר: רובם, למעט כמה הסתייגויות, מהווים התקדמות.
אריה ונגר: אנחנו תומכים בהם, ומבקשים מהוועדה לאשרם.
אריה ונגר: לגבי ההסתייגויות, ראשית, יש פה כניסה של גישה חדשה, הגישה הסטטיסטית, שאומרת שהתקן אינו מוחלט לחלק מהזהמים, שאסור לעבור אף פעם, אלא מותר לחרוג כמה פעמים בשנה, וזה עדיין לא נחשב חריגה.
אריה ונגר: לגבי חלקיקי האבק, אנחנו בהחלט תומכים בגישה הזאת, היות שיש מספר ימים בשנה שיש סופות אבק טבעיות, וצריך להוריד את זה מהתחשיב.
אריה ונגר: בנוגע למזהמים מעשי ידי אדם כמו אוזון, אנחנו בהחלט נגד הגישה הזאת, ובעד קביעת תקן מוחלט.
אריה ונגר: לגבי אוזון, שזה מזהם חשוב שנמצא במגמות עלייה בארץ, והוא לא בשליטה בכלל, התקן לכאורה הורד מ-160 ל-140, ויש פה לכאורה החמרה, אבל מה-140 האלה מותר לחרוג עשר פעמים, ואותן עשר פעמים יכולות להיות אפילו גבוהות מה-160, שמהם אי-אפשר היה לחרוג קודם, כך שאני מציע, אם לא לקבוע תקן מוחלט של 140, שאסור לחרוג ממנו, לפחות להגביל, שעשר החריגות המותרות לא יחרגו מה-160.
מירי רגב: מישהו מהמשרד להגנת הסביבה יכול להשיב על הסוגייה לגבי האוזון?
שולי נזר: בהחלט.
שולי נזר: בעבודה שעשינו לקביעת התקנים בחנו בראש ובראשונה את התקנים האירופאיים שנחשבים כתקנים המתקדמים ביותר.
שולי נזר: יחד עם זאת, מאחר שבמדינת ישראל יש נטייה בגלל השמש, בגלל האזור שבו אנחנו נמצאים לנתוני אוזון גבוהים, הערכים שאריה מדבר עליהם אינם ישימים במדינת ישראל.
שולי נזר: התקנים שאנחנו מציעים הם התקדמות משמעותית מהתקנים שיש היום, אבל הם גם ברי יישום.
שולי נזר: מדינת ישראל, עם הרגולציה הקיימת, עם כניסת הגז הטבעי, עם הצורך בפיתוח, נוכל לעמוד בריכוזים שהבאנו, של 140, ולא יהיה אפשר לעמוד במגבלה, שהיינו כולם שמחים אם היינו יכולים, ולשם גם נמשיך ונשאף, אבל התקנים שאדם טבע ודין הציעו, ונשקלו מאוד ברצינות בשנה וחצי של עבודה שעשינו, הם, לצערי, לא ברי יישום בשלב הזה.
מירי רגב: זה בתיאום עם משרד הבריאות?
שולי נזר: בהחלט, והם נמצאים פה.
אריה ונגר: לגבי כספית, היא נפלטת אמנם בכמויות משמעותיות מתחנות כוח פחמיות, אבל לא רק; יש פסולת רפואית שמכילות כספית, יש נורות חסכוניות באנרגיה שמכילות כספית, וזאת בעיה שהולכת ומתהווה בהרבה מקומות בעולם.
אריה ונגר: מתגבשת אמנה בין-לאומית להפחתת פליטות כספית, שעתידה להיחתם באוקטובר הקרוב ביפן.
אריה ונגר: לפי מה שאני יודע, המשרד להגנת הסביבה בשם מדינת ישראל מתעתד לחתום על האמנה הזאת.
מירי רגב: זה לא שני החומרים החסרים?
מירי רגב: אז איך אנחנו חותמים על האמנה?
אריה ונגר: זה נכון, אני מקבל את גישת המשרד שצריך לבדוק עבורם עוד כמה דברים, אבל אני מבקש להגביל את הבחינה הזאת בזמן – לעשות עוד השלמה של מדידות, ואז- - -
מירי רגב: תוגבל.
אריה ונגר: יש לשים לב, שתוקף התקנות הוא מתחילת 2015, התוקף המוצע, כך שזה לשבע שנים ולא לחמש שנים.
מירי רגב: מאריכים את זה עד 2015.
מירי רגב: הם מבקשים על הכול, כולל התיקונים של היום – אני רוצה להבין מהיועץ המשפטי, אתם מבקשים שכל התיקונים יאושרו מהתאריך שזה פג, 5.5, לעוד חמש שנים, עד 2-15.
נטע דרורי: אנחנו מבקשים שתוקף התקנות בכללותן יוארך עד 31.12.18, שזה פחות מחמש שנים מהמועד המקורי שהתקנות היו אמורות לפוג בו, ולגבי חלק מהערכים, אנחנו מבקשים שהם ייכנסו לתוקף ב-1.1.15 כדי לאפשר פרק זמן של היערכות שנדרש.
מירי רגב: בלי שזה יבוא לאישור הוועדה?
נטע דרורי: הוועדה תאשר לנו עכשיו על בסיס העבודה המקצועית שכבר נעשתה.
נטע דרורי: יש ערך שאנחנו חושבים שנכון לעמוד בו.
נטע דרורי: אנחנו חושבים שהוא לא ישים היום, אנחנו חושבים שהוא ישים ב-1 בינואר- - -
דב חנין: מה יקרה במהלך 2014 שיהפוך את זה לישים?
שולי נזר: לכל הדברים האלה השתמשנו במודלים שמאפשרים לנו ביצוע תחזיות וכימות של הדברים, והכול מפורסם ואפשר לראות את זה, אבל יש כמה מגמות חשובות: אחת זה כניסת הגז הטבעי, שתיים זה הכניסה ההדרגתית לתוקף של חוק האוויר הנקי, כל מהלך ההיתרים לתעשיות ולסקטורים הגדולים.
שולי נזר: סקטור הכימיה והפארמה הולך לעבור רישוי אינטגרטיבי בשנה הבאה.
שולי נזר: בנוסף, הפיתוח הטכנולוגי והפחתת הפליטות בכלי הרכב - אלה שלוש המגמות העיקריות שיביאו לכך שבמקומות שיש לנו בעיה לעמוד היום בערכים האלה, ניתן יהיה לעמוד בהם ב-2015.
שולי נזר: אלה ההערכות שלנו, והן זמינות לכולם.
אריה ונגר: אני מציע לתת תוקף מיידי לכל מה שקשור בתקנות האלה, ובכל מקרה שלא יהיו דברים לא ברורים שייפלו בין הכיסאות, כי יש הליכי תכנון ובנייה, יש היתרי פליטה, יש דברים שמתנהלים כרגע, וישפיעו על שנים שאחרי 2015, וצריך להיות ברור מה בתוקף.
אריה ונגר: בנוגע להערה 1 בדף שחילקתי, זאת הערה טכנית שתחסוך ויכוחים משפטיים בעתיד, שמסבירה שכל מזהם שאין עבורו ערך סטטיסטי בטור ג', כפי שמוצע לחלק מהמזהמים, כל חריגה ממנו נחשבת חריגה.
אריה ונגר: זה לא משנה מהותית את ההסדר – זו רק הבהרה.
אריה ונגר: בנוסף, יש לעדכן את התקנים או לבחון אותם – אני מציע בתוך שנה - למזהמים נוספים שיש פער מאוד משמעותי בין ערכי הסביבה שלהם לערכי היעד, ולכן יש לעשות שם בחינה ועדכון לפני תום חמש השנים של התקנות כמו עופרת.
מירי רגב: משרד התחבורה, בבקשה.
<עידן עבודה: יש לנו שתי הסתייגויות למה שמוצג פה.
<עידן עבודה: ראשית, כמו שנאמר, רוב המקור לאבק הזה הוא תנאים סביבתיים, זה תנאים מטאורולוגיים, שאנחנו לא שולטים בהם.
<עידן עבודה: דיזל זה אחוזים בודדים מסך האבק הממוצע שקיים באטמוספירה באזור שלנו; הרוב זה כתעשייה בראש ובראשונה מתנאים מטאורולוגיים ואחר כך מתעשייה.
<עידן עבודה: הוזכר פה דיזל וטכנולוגיה.
<עידן עבודה: אז הטכנולוגיה של מנועי הדיזל - אכן החלקיקים האלה מאפיינים דיזל.
מירי רגב: מה אתה מבקש?
דב חנין: הטענה שלך רק סותרת את עצמה: אתה טוען, מצד אחד, שהבעיה היא חלקיקים סביבתיים, שזה לא בעיה שלך, ולכן אתה מבקש לשנות את זה, כי זה כן בעיה שלך.
דב חנין: למה זה בעיה שלך?
דב חנין: אם אתה טוען שזה לא מתחבורה- - -
<עידן עבודה: יכול להיות שבשלב של תכנון ייכנסו שיקולים שהם לא בשליטת אדם.
דב חנין: אבל אם הם לא בשליטת אדם, אז ממילא הם לא בשליטת אדם.
דב חנין: אתה בא לייצג את האינטרסים של ענף התחבורה.
דב חנין: אתה אומר שזה לא שייך לענף התחבורה, אז בזה אין לך מה לדבר.
<אבי מושל: התקן השנתי לחלקיקים, גם PM2.5 וגם PM10, הוא תקן שמבוסס בעיקר על הסטטיסטיקה הרב-שנתית של הממצאים בתחנות הניטור.
<אבי מושל: יש שנים שבהן הרקע הטבעי, סופות האבק למיניהן גורמות לרמות שהן גבוהות מהערך שמופיע כאן, והצגנו את זה בפני המשרד להגנת הסביבה, ויש שנים שהרמה יותר נמוכה.
<אבי מושל: כשאתה בוחן תהליך תכנוני של סלילת כביש, לצורך העניין, אתה צריך איזושהי אפשרות שתאפשר לך להעביר תחבורה באותו אזור, כי אם יש חריגה מהתקן הסביבתי רק באמצעות המרכיבים הטבעיים, אתה לא יכול לעשות שום פעולה.
<אבי מושל: הצענו כחלופה לתקן הזה, לקבוע ייעודי – אפשר נמוך בהרבה ממה שהוצג על-ידי המשרד, שמיועד להליכי תכנון, שמי שמתכנן מכאן ואילך כביש, יודע לאיזה ערך הוא צריך להתיישר.
מירי רגב: אני לא מבינה מה אתה מבקש שהגנת הסביבה תעשה.
<אבי מושל: חלק גדול מאוד מהזיהום בחלקיקים נגרם כתוצאה ממקורות טבעיים, סופות אבק למיניהן.
מירי רגב: לכן הורידו את זה.
<אבי מושל: אני לא מדבר על התקן הסטטיסטי אלא על התקן השנתי.
<אבי מושל: אם תסתכלי על הממוצע הרב-שנתי, תראי שבחלק גדול מהאזורים והשנים יש רמות שהן קרובות מאוד לתקן הזה וחורגות ממנו, ולכן זה מצב שלא מאפשר פיתוח של תוכניות עתידיות.
<אבי מושל: אנחנו נתקלים בזה חזור והלוך, כשאנחנו בודקים, נניח, את סקרי ההשפעה של כבישים.
<אבי מושל: אם ניקח את הערך הזה כערך הבסיס, אנחנו לא יכולים לפתח בהרבה מאוד אזורים, לפתח תשתיות חדשות.
<אבי מושל: אני מציע לקבוע ערך שיכול להיות הרבה יותר מחמיר מהערך הזה, אבל שמיועד לתהליכי תכנון.
מירי רגב: מה אתה אומר, אריה?
אריה ונגר: כפי שאמרתי, אני חושב שהגישה של להוריד את הימים של סופות האבק היא גישה נכונה.
אריה ונגר: אם בצדה תבוא עבור שאר הימים, שאינם ימי סופות אבק, החמרה של התקן של זיהום מעשי ידי אדם, שהוא רוב השנה, לפי מחקרים, למרות שיש כמה ימים בשנה עם סופות אבק, אני בהחלט בעד.
<גלי דינס: ערכי הסביבה קיימים בכל העולם וקיימים גם היום פה בארץ – אמנם לא ל-PM2.
<גלי דינס: 5 אמנם לא לחלקיקים הקטנים.
<גלי דינס: תפקידם הוא לקבוע איזה אוויר אנחנו ננשום.
<גלי דינס: גם הכבישים משפיעים על האוויר הזה.
<גלי דינס: הערכים האלה נלקחים בחשבון בתכנון, והתפקיד שלהם בתכנון הוא לכוון את התכנון כך שהוא יביא בחשבון את השפעת הכבישים או התעשייה על איכות האוויר.
<גלי דינס: אנחנו לא מכירים כביש שלא קם היום בגלל ערכי סביבה.
<גלי דינס: למוסדות התכנון יש שיקול דעת, ותפקידם הוא להביא בחשבון גם את ההשפעה הסביבתית על איכות האוויר.
<גלי דינס: זה התפקיד של הערכים האלה.
<גלי דינס: אם משרד התחבורה מציע לבחון ערך ייעודי, אפשר לבחון את זה, אבל הערכים האלה – קודם כל תפקידם לקבוע, מה ננשום, סך הכול, ולא משנה מאיפה יוצא הזיהום – מהאגזוז של הרכב, מהמפעל.
מירי רגב: אתם אומרים שהחמרתם, אתם אומרים שלא החמרתם, וזה בהחלט תואם למה שקורה בקהילה הבין-לאומית.
שולי נזר: נכון.
שולי נזר: התקנות הללו ישימות; מרביתן ישימות כבר היום, וחלקן הקטן יותר יהיו ישימות בינואר 2015.
שולי נזר: נכון, יהיו כבישים נקודתיים או מפעלים נקודתיים ששם תהיה בעיה, ושם נצטרך לטפל.
מירי רגב: תהיה בעיה, כי אנחנו מעדיפים גם את האדם על הכביש.
<עידן עבודה: ההסתייגות השנייה זה בדיוק המקומות הנקודתיים האלה, שבאים לשמור על האדם, כגון מנהרות וחניונים.
<עידן עבודה: והסתייגות נוספת לכך – יש מקומות שבהם יש כיסא חריגות, נגיד מנהרה.
<עידן עבודה: מנהרה באה לשרת ציבור, לעשות טוב לציבור, להוריד את זיהום האוויר, לעשות טוב לתושבים.
מירי רגב: נכון, אבל החיים קודמים לאיכות החיים.
<עידן עבודה: אבל בפתח המנהרה יש איזשהו ריכוז של זה.
מירי רגב: יש מה לעשות.
<עידן עבודה: צריך להיות מקובל גם בשאר העולם שיש החרגות, כיסא חריגה, שאפשר במטרה לעשות משהו.
מירי רגב: התייחסות חברי כנסת.
דב חנין: תודה, גברתי יושבת-הראש.
דב חנין: אני מאוד שמח שאנחנו מגיעים, אדוני השר, לדיון בתקנות.
דב חנין: אני מקווה שנקדם אותן.
דב חנין: אני תומך בתקנות.
דב חנין: אני מצטרף להערות של אדם טבע ודין שנמצאות פה בפנינו, אבל מכל ההערות האלה אני רוצה להדגיש שתי נקודות.
דב חנין: אגב, בתשובה לטענות משרד התחבורה, אני חושב שקיבלתם פה תשובה מאוד נכונה ומדויקת.
דב חנין: המשרד להגנת הסביבה בצדק מוכן להחריג אירועים יוצאי דופן, סופות אבק וכדומה.
דב חנין: אבל מה שאתם אומרים זה בדיוק הכוונה שלנו – אני אומר את זה כאחד מאלה שישבו בחוק אוויר נקי.
דב חנין: אנחנו לא רצינו שנחוקק חוק אוויר נקי, וכל המערכות ימשיכו להתנהל כחריגות; רצינו שהחוק יעשה שינוי, ולכן בהדרגה אנחנו מתקדמים לכך שיעשה את השינוי הזה.
דב חנין: זה שאתם אומרים שזה ישפיע על המערכת התכנונית – הלוואי.
דב חנין: אני לצערי נוטה להסכים עם עמדת נציגת המשרד להגנת הסביבה, שזה עדיין לא קורה.
דב חנין: הלוואי שזה יקרה.
דב חנין: בכנסת נברך על זה, ואני חושב שגם השר להגנת הסביבה מאוד ישמח שזה יקרה.
דב חנין: מבחינת ההערות הנקודתיות, מטרידה אותי הסוגייה של אותם מזהמי אוויר כספית, פורמלדאית, בנזין, קדמיום ועופרת, שלא השלמנו את הסדרתם בעצם, והיו סיבות לכך.
דב חנין: היתה התלבטות והיו קשיים גם במשרד להגנת הסביבה בתהליך הזה.
דב חנין: אני חושב שכשאנחנו מאשרים את התקנות היום, אני מציע שנקבע שייקבעו ערכים מעודכנים למזהמים האלה בתוך שנה מהיום, ולשם כך המשרד להגנת הסביבה ייתן את סדרי העדיפויות שלו וימשיך בתהליך שכבר התחיל כדי שנגיע להסדרה נכונה של הדברים האלה.
דב חנין: מבחינת לוחות הזמנים של החלת התקנות, של אותן תקנות שהמשרד מבקש להחילן רק ב-1 בינואר 2015, אני חושב שזה מועד מאוחר מדי.
דב חנין: לצערי, אני אומר לאנשי אדם טבע ודין, אני חושב שהמשרד לא ערוך להחלה מיידית שלהן.
דב חנין: הייתי שמח שזה יהיה המצב, אבל זה לא המצב.
דב חנין: לכן אני מציע שנקבע תאריך פשרה, 1 בינואר 2014, ואם המשרד יראה שהוא צריך הארכה ,יוכל לחזור לוועדה, אבל אני חושב ש-2015 זה רחוק מדי.
מירי רגב: עוד חברי כנסת רוצים להתייחס?
מירי רגב: נציג משרד הבריאות, בבקשה.
איתמר גרוטו: אני מברך על התקנות.
איתמר גרוטו: היינו שותפים לתהליכים במשרד להגנת הסביבה, כולל התייעצות עם מומחים בין-לאומיים בתחום הזה.
איתמר גרוטו: היו נקודות שבהן היו לנו מחלוקות, ולחצנו יותר להוריד את הערכים, ורוב המקומות נתקבלו.
איתמר גרוטו: לא אחזור שוב על כל המחלות וגם על החיסכון הכספי, אבל אגיד שכל יום שעובר והתקנות לא מיושמות, זה כרוך בתחלואה נוספת שאנחנו יכולים למנוע.
איתמר גרוטו: לגבי המזהמים שערכיהם לא עודכנו, אני חושב שרצוי שתצא קריאה מהוועדה, לבצע מערך של ניטור אקטיבי של המשרד להגנת הסביבה באותם תחומים, כדי שנוכל מה שיותר מהר לקבוע את הערכים המעודכנים.
מירי רגב: אני מודה למשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: אני חושבת שאתם עושים עבודה מצוינת.
מירי רגב: לאט-לאט אני נחשפת יותר ויותר לעבודת המשרד, אני קוראת המון חומרים.
מירי רגב: גם לשר – אני מתלהבת מיכולת השר לדבר על נושא איכות הסביבה כאילו הוא מדבר על נושאים חברתיים, ומחבר אותם יחד, ואני שמחה על כך, כי גם אני באה מהנושאים החברתיים.
מירי רגב: הסוגייה הזו הגיעה אלינו לאישור ברגע האחרון, כי יצאנו לבחירות, וזה לא רק המשרד שלכם – כל המשרדים באו עם תקנות לאישור, כי ב-5.5 התקנות פגות, לכן באופן חריג יושב-ראש הכנסת אישר לי לקיים את הדיון הזה על שעת המליאה, והבאנו את הדיון הזה לכאן.
מירי רגב: זה דיון מאוד מקצועי ורציני, ויש עמדה למשרד התחבורה ולמשרד הבריאות ולארגונים סביבתיים – אדם טבע ודין, שגם קראתי את המסמך שלך, ואני מודה לך על ההתייחסות.
מירי רגב: בסך הכול אני חושבת שיש לאשר ולתמוך בתקנות.
מירי רגב: עם זאת, יש פער בכמה מזהמים, שאת בעצמך דיברת עליהם, כולל כספית.
מירי רגב: אני רוצה שעוד שנתיים תבואו עם אותם מזהמי אוויר – צריך לעדכן את כל החומרים.
מירי רגב: אתם באתם עם 28 חומרים בחוק אוויר נקי, ומתוכם עדכנתם חלק מהחומרים, ובחלק עדיין יש פערים בין ערכי יעד לערכי סביבה.
מירי רגב: אני מדברת על שני החומרים האלה, והחומרים הנוספים, שהתייחסו אליהם אדם טבע ודין, אני חושבת שגם אליהם כדאי שנתייחס.
מירי רגב: הם אושרו ב-2011, אבל צריך להיות להם עדכון, בין ערכי היעד שלהם לערכי הסביבה שלהם.
שולי נזר: אנחנו מחויבים לעשות בחינה, ואכן נעשה זאת.
מירי רגב: אתם מבקשים ממני לאשר לכם את הוראת השעה, כולל שני הערכים הנוספים, שאין לכם עליהם ערכי סביבה.
מירי רגב: אתם רוצים שאאשר את זה לעוד חמש שנים, ואני לא רוצה לעשות את זה, כי יש לי אחריות כוועדה על מה שאני מאשרת.
מירי רגב: אני רוצה לאשר את זה ולאפשר לכם להמשיך לעבוד, כי אני יודעת שזה דורש תקציב ותקנים ומחקר.
מירי רגב: למדתי את זה היטב, ישבתי על זה אתמול כמעט שעתיים.
מירי רגב: אבל לא רוצה לאשר את זה לחמש שנים.
מירי רגב: אנחנו לא הופכים את זה אמנם להוראת קבע, אבל הוראת שעה לעוד חמש שנים זה המון זמן, בעיקר שאתם מציגים שהחומרים האלה הם מזהמים, ואני מקבלת את עמדתכם.
מירי רגב: עמדתכם גוברת על עמדת משרד התחבורה, אבל כדי לקבל את עמדתכם אני רוצה שבעוד שנתיים נבוא לפה לעדכון.
מירי רגב: תגידו: הספקנו, לא הספקנו – נקבל את זה, כי אני יודעת שלכם יש אינטרס לא פחות מאתנו, למצוא את הפתרונות, ולגרום לכך שאזרחים לא יחטפו מחלות ולא ימותו כתוצאה מזיהום אוויר.
מירי רגב: לכן אני חושבת שהסיכום והמסקנה של הדיון הזה יהיו שנצביע לעוד שנתיים, שתשובו ותציגו את זה.
נטע דרורי: אנחנו מציעים, כדי לתת מענה לחששות המוצדקים של הוועדה, ולצורך החשוב, אנחנו מוכנים לחלוטין להיות מגויסים ולעדכן את הערכים האלה בסדר עדיפות ראשון נכון לעכשיו, לעדכן את הוועדה, למסור דיווח, ואנחנו מוכנים שזה ייכתב בתקנות, שהמשרד ידווח לוועדה באוקטובר 2015, כדי שיהיה לנו מספיק זמן להיערך, אם יהיה צורך לתקן את התקנות בעוד שנתיים.
נטע דרורי: אנחנו חושבים שזו הפלטפורמה הנכונה.
מירי רגב: מה ההבדל?
מירי רגב: אם את מעדכנת אותנו ב-2015, ואת במילא עושה עבודה, גם את הוראת השעה נדחה לעוד שנתיים, ואז נאשר אותה שוב.
נטע דרורי: אנו סבורים שאם וכאשר יהיה מקום לעדכן את הערכים ביוני 2016, נעשה את זה, ואין צורך לקבוע את הוראת השעה באופן שכל התקנות שוב מקצרות את הוודאות לכולנו גם מבחינת בריאות הציבור וגם מבחינת התכנון ארוך הטווח, שאנחנו חושבים שהוא מאוד חשוב.
נטע דרורי: יש יתרון ויש חשיבות לכך שהוראת השעה תיתן לנו פרק זמן משמעותי לכלל התקנות, לכלל התכנון ולכלל ההיערכות.
מירי רגב: הוראת השעה לעוד שנתיים, אישורה מחדש, לא פוגעת בהוראות התכנוניות.
מירי רגב: מה שיש לכם במילא את ערכי הסביבה, שפחות או יותר תואמים והן מתאימות לכל סוגיית התכנון, והמפעלים והתעשיינים ממשיכים לעבוד לפיהם.
נטע דרורי: המשמעות של הוראת השעה היא שכל הערכים האלה, שהם יציבים, שכמובן, אנחנו מעדכנים אותם מעת לעת ועוקבים אחריהם, אבל משמעות הוראת השעה - שיכול להיות שהערכים האלה כבר לא יהיו בעוד שנתיים, אם הוראת השעה מוגבלת לשנתיים או לשלוש.
מירי רגב: תבואו עם הצעה חדשה, כמו שבאתם היום עם ההצעה של PM2.5 , שזה מדהים, כי זה לא היה חלק, וזה היה נהדר – זה מראה שאתם עושים את עבודתכם ללא קשר לתקנות.
דוד אזולאי: הם יכולים גם לבוא לפני השנתיים ולהציג פה נתונים, ולומר שאין ברירה, וחייבים להאריך את הוראת השעה, ויעשו את זה.
דוד אזולאי: חמש שנים זה זמן ארוך מדי, לדעתי.
מירי רגב: את המשמעות הבנו.
מירי רגב: את הדיון סיימנו.
תומר רוזנר: אני רוצה להציע הצעה שתפשר בין העמדות, משני טעמים: אחד, מכיוון שאני מבין שהוועדה רוצה לקבל את רצון המשרד, שהתקנות יתחילו בתחילת 2015, אין טעם לאשר תקנות שמתחילות ב-1.1.15 ומסתיימות כמה חודשים אחרי זה.
תומר רוזנר: מצד שני, התקנות המקוריות אושרו במרס 2011.
תומר רוזנר: לכן אני מציע כעוגן, חמש שנים מהמועד הזה, שזה מרס 2016, שזה בין המועד שגברתי שואפת אליו למועד שהמשרד מבקש.
תומר רוזנר: זה אומר שמהיום זה שלוש שנים.
מירי רגב: אתם אומרים שזה מידתי, שלוש שנים?
דב חנין: אני הייתי מנסה ללכת אולי לפשרה אחרת, אדוני היועץ המשפטי – הרי יש בתקנות הללו דברים שכולנו מסכימים עליהם, ומבחינתי, ואני חושב שגם מבחינת יושבת-הראש וכל חברי הכנסת, אין מניעה שזה יאושר לחמש שנים.
דב חנין: יש כמה נושאים שנותרו פתוחים – אלה הנושאים שמטרידים אותנו.
דב חנין: האם אנחנו יכולים להגיע למצב שהנושאים שמטרידים אותנו – לגביהם תהיה הוראת שעה מצומצמת יותר, נניח לשנה וחצי, ותמורת זה תקבלו בנושאים האחרים, שאין עליהם ויכוח את החמש שנים שאתם רוצים?
<גלי דינס: העבודה שנעשתה פה רק על ששה מזהמים זו עבודה של שנה וחצי של איסוף נתונים, של ניטור ודיגום שלצערנו, נעשה דיגום הסביבה של כל המזהמים, אבל לא מספיק.
<גלי דינס: שנה וחצי זה מעט זמן לעבודה בסדר גודל כזה.
מירי רגב: שנתיים זה זמן סביר לעבודה מסוג זה.
עמיר פרץ: > גברתי היושבת-ראש, אני מסכים.
עמיר פרץ: את הנושאים שמקובלים אנחנו ניתן כהוראת שעה לחמש שנים, ונחריג מספר תחומים עד 2016.
עמיר פרץ: עם זה נצא לדרך.
עמיר פרץ: רק אני מבקש שכמות החריגות תהיה מצומצמת ככל האפשר.
מירי רגב: אנחנו מדברים על כספית, בנזין, קדמיום- - -
קריאה: קדמיום הוא חומר מסרטן.
מירי רגב: על עופרת יש הסכמה שלא צריך.
מירי רגב: כספית, קדמיום, פורמאלדהיר.
מירי רגב: מקובל על חברי הוועדה?
מירי רגב: ששה מזהמים.
מירי רגב: תקראי את המזהמים בבקשה.
שולי נזר: טריכלורואתילן, פורמאלדהיר, קדמיום, כספית, 1.3 בוטאדיאן ובנזין.
מירי רגב: אם כך אנחנו מאשרים את התקנות כולן, כפי שהמשרד ביקש, מחריגים את ששת החומרים ששולי הקריאה אותם, והם יבואו לאישור הוועדה מחדש ב-1 מרס 2016.
מירי רגב: זה מקובל?
מירי רגב: תהיה לנו הצבעה פה אחד עם האופוזיציה, ועוד בוועדת הפנים.
מירי רגב: .. נא לקרוא את התקנות.
<גלי דינס: תקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר)(הוראת שעה)(תיקון), התשע"ג-2013.
<גלי דינס: בתוקף סמכותי לפי סעיף 6 לחוק אוויר הנקי, התשס"ח-2008, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 3. 1.
<גלי דינס: בתקנה 3 לתקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר)(הוראת שעה), התשע"א-2011, להלן התקנות העיקריות, במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) – (1) נוכחותו באוויר של חומר מזהם בריכוזים העולים על הריכוזים הקבועים בטור ב' בתוספת השנייה לפי העניין, אך אינם עולים על ריכוזים הקבועים בטור ב' בתוספת השלישית, לא תהווה חריגה מערך סביבה, ובלבד שמספר החריגות אינו עולה על מספר החריגות השנתי המותר הקבוע בטור ג' בתוספת השנייה לצד פרק הזמן הנתון בטור ב' לאותו מזהם"; (2) נוכחותם באוויר של חומר חלקיקי עדין מרחף שקוטר חלקיקו קטן מ-10 מיקרומטר ושל חומר חלקיקי עדין מרחף שקוטר חלקיקיו קטן מ-2.5 מיקרומטר בריכוזים העולים על הריכוזים הקבועים בטור ב' בתוספת השנייה לפי העניין, לא תהווה חריגה מערך סביבה, ובלבד שמספר החריגות אינו עולה על מספר החריגות השנתי המותר הקבוע בטור ג' בתוספת השנייה לצד פרק הזמן הנתון בטור ב' לאותו המזהם.
<גלי דינס: תיקון תקנה 5. 2.
<גלי דינס: בתקנה 5 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(ג) לעניין ערך הסביבה של חומר חלקיקי עדין מרחף, שקוטר חלקיקיו קטן מ-10 מיקרומטר, יחושב הריכוז הממוצע המרבי לעניין פרק הזמן הנתון של שנה, כקבוע בטור ב' בתוספת השנייה על-ידי ממוצע של הריכוזים הממוצעים היומיים בשנה בהפחתה של 18 הריכוזים הממוצעים היומיים הגבוהים ביותר באותה השנה".
<גלי דינס: תיקון התוספת הראשונה.
<גלי דינס: 3.
<גלי דינס: בחלק א' לתוספת הראשונה לתקנות העיקריות, במקום פרט 4 יבוא: 4.
<גלי דינס: דיכלורומת
<גלי דינס: אן (מתילן דלוריד), 450 יממתי, 450 שנה.
<גלי דינס: תיקון התוספת השנייה.
<גלי דינס: בתוספת השנייה לתקנות העיקריות – (1) במקום כותרת המשנה יבוא "תקנות 3 ו-5(א) ו-(ג)); (2) בטבלה בחלק א' לצד טור ב' יבוא טור ג', וכותרתו "מספר חריגות שנתי מותר"; (3) במקום פרט 1 יבוא: "1.
<גלי דינס: אוזון.
<גלי דינס: 140, שמונה שעות, תחת טור ג', 10.
<גלי דינס: במקום פרט 2 יבוא: 2.
<גלי דינס: גפרית דו-חמצנית, 350, שעה, 8 חריגות, 50 יממה, 4 חריגות, 20 לשנה.
<גלי דינס: 4.
<גלי דינס: אן (מתילן כלוריד), 450 יממה, 450 שנה.
<גלי דינס: במקום פרט 13 יבוא: 13.
<גלי דינס: חנקן דו-חמצני, 200 שעה, 8 חריגות, 40, שנה.
<גלי דינס: במקום פרט 18 יבוא: 18.
<גלי דינס: חומר חלקיקי עדין מרחף שקוטר חלקיקיו קטן מ-10 מיקרומטר, 130 יממה, 18 חריגות, 50 שנה.
<גלי דינס: במקום פרט 19 יבוא: 19.
<גלי דינס: חומר חלקיקי עדין מרחף שקוטר חלקיקיו קטן מ-2.5 מיקרומטר, 37.5 יממה, 18 חריגות, 25 שנה.
<גלי דינס: תיקון תקנה 7.
<גלי דינס: במקום תקנה 7 לתקנות העיקריות יבוא: תוקף- - -
תומר רוזנר: כאן ייכנס הסעיף שמשנה את ההוראה, כפי שהוועדה ביקשה, שתוקף התקנות יוארך לחמש שנים, למעט ששת החומרים שנמנו פה במפורש, שתוקפם יהיה עד 1 במרס 2016.
נטע דרורי: תוקפם של תקנות אלה למעט כאמור בתקנת משנה (ב) עד יום כ"ה בשבט התשע"ט, 31 בדצמבר 2018.
נטע דרורי: ב.
נטע דרורי: תוקפם של פרטים 7, 10, 15, 16, 23 ו-27 לחלק א' בתוספת השנייה יעמדו בתוקפם עד יום 1 במרס 2016.
נטע דרורי: תחילה.
נטע דרורי: תחילתן של תקנות 1, 2 ו-4 ביום י' בטבת התשע"ה, 1 בינואר 2015, להלן היום הקובע.
נטע דרורי: הוראת שעה.
נטע דרורי: בתקופה שעד היום הקובע יראו כאילו במקום פרט 4 בחלק א' לתוספת השנייה לתקנות העיקריות, נאמר: 1.
נטע דרורי: דיכלורומת
נטע דרורי: אן (מתילן כלוריד) 450 יממה, 450 שנה.
מירי רגב: עוברים להצבעה.
מירי רגב: מי בעד?
מירי רגב: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
מירי רגב: אושר פה אחד.
עמיר פרץ: אני מודה לחברי הכנסת שהגיעו להשתתף בדיון הזה, ו-וויתרו על חלק מהדיונים במליאה.
עמיר פרץ: אני מודה לארגונים שהגיעו, גם למשרדים הממשלתיים שהתנגדו, כי הדיון חשוב בפני עצמו.
עמיר פרץ: ההתנגדות שלכם מבהירה שאנחנו עוסקים בנושאים חשובים.
עמיר פרץ: אני מודה לאנשי המשרד, לבעלי המקצוע שעסקו בעניין.
עמיר פרץ: זו עבודה מתישה, שלא תמיד מקבלים עליה פרגונים, חשובה ביותר, אבל היא תמיד מאחורי הקלעים, בראשות המנכ"לית, בראשות שולי נזר יושבת-ראש האשכול, וכמובן, להודות ליושבת-ראש הוועדה.
עמיר פרץ: לא מובן מאליו שיושבת-ראש הוועדה תבקש שנקיים דיון במהלך המליאה.
עמיר פרץ: אני שמח שהיא לא רק צללה לנושאים, והפכה חלק מהמומחים בכל הקשור לערכים השונים; היא גם מבינה את ההשלכות הבריאותיות לגבי ההגנה שלנו על האזרח, לכן נמצאים פה גם משרד הבריאות ומשרדים נוספים.
עמיר פרץ: כולם שותפים.
עמיר פרץ: אני מודה מכל הלב לצוות הוועדה, לאנשים שעסקו בכך.
עמיר פרץ: אוויר נקי לילדינו ולנכדינו.
מירי רגב: תודה רבה, הישיבה נעולה.
מירי רגב: בוקר טוב, אנחנו פותחים ישיבה רשמית של ועדת הפנים והגנת הסביבה, ישיבה ראשונה עם כבוד השר לביטחון פנים, חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ', ואנשי משרדו, מנכ"ל משרדו רותם.
מירי רגב: נמצאים פה גם חברי הכנסת.
מירי רגב: היום השר ייתן סקירה על פעילות משרדו ועל אותם נושאים שאנחנו כחברי ועדת הפנים נצטרך לסייע לו בהם.
מירי רגב: אני רוצה לפתוח ולומר שהשר מכהן קדנציה שנייה כשר לביטחון הפנים, זה כנראה בגלל שהוא עשה את התפקיד טוב.
יצחק אהרונוביץ': כנראה.
יצחק אהרונוביץ': השאירו אותי כיתה.
יצחק אהרונוביץ': ..
מירי רגב: השאירו כיתה, אבל לא בגלל שלא עשית את התפקיד טוב.
מירי רגב: אני חייבת לציין שאחד הנושאים המרכזיים שהוועדה תעסוק בהם יהיה סוגיית ביטחון הפנים של אזרחי המדינה.
מירי רגב: הוועדה אחראית אומנם על ארבעה משרדים מאוד גדולים, אבל אחד המשרדים המרכזיים מבחינתנו זה המשרד לביטחון הפנים.
מירי רגב: אזרחי המדינה רוצים וזכאים לחיות בכבוד במדינה הזאת, לא רק ברמת יכולת החיים שלהם מבחינה תקציבית אלא ברמת היכולת שלהם להסתובב ברחובות בכל שעה שהיא, להרגיש ביטחון, להרגיש שיש מי שמגן עליהם, להרגיש שכשהם מתקשרים לתחנת משטרה יש מי שעונה להם, להרגיש שהם מסוגלים במדינה שלהם להסתובב בכל מקום בלי שיאיימו על חייהם.
מירי רגב: אני חייבת להגיד שאני מתרשמת – גם מהקדנציה הקודמת וגם משיחתי עם השר – שהמשטרה עושה ככל שניתן כדי שאזרחי המדינה יחיו בביטחון במדינה הזאת ושירגישו שהמשטרה היא לא כמו פעם שהיו אומרים לנו – תיזהר, הנה שוטר – אלא היום המשטרה באה עם הפנים אל הקהילה, עם הפנים אל האזרח, כדי להגן על האזרח, בכל המגזרים – במגזר המיעוטים, במגזר היהודי – ואנחנו צריכים לעשות כל מה שניתן כדי לחזק את המשטרה.
מירי רגב: לשר יש נושאים שונים שהוא יציג פה – אני לא אפתח איתם – אבל אני כן רוצה להגיד במעמד הזה שיש לי כוונה להעלות את שכר השוטרים.
מירי רגב: אני יודעת שפעלנו לכך גם בקדנציה הקודמת.
מירי רגב: שוטר צריך לקבל תגמול עבור העבודה שלו.
מירי רגב: שוטר נמצא בין הפטיש לסדן.
מירי רגב: אם הוא עוצר מישהו, ומישהו מדבר אליו לא יפה, מקלל אותו או אפילו מרים עליו יד – הוא לא יכול להחזיר.
מירי רגב: אם הוא מחזיר, מה אומרים: תראו איך השוטר מתנהג.
מירי רגב: כולנו כבני אדם יודעים עד כמה השוטר צריך להיות מאופק כשיש מולו קבוצה של אנשים שמעליבים אותו, שפוגעים בו, והתפקיד שלנו זה להגן על האזרחים אבל גם להגן על השוטרים.
מירי רגב: כששוטר פועל לא כדין, הוא יעמוד לדין ויטפלו בו, אבל כששוטר נמצא מול אזרחים שפוגעים בו, מעליבים אותו, התפקיד שלנו כנבחרי הציבור זה להגן על השוטרים.