GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: אני מבקשת שמתווה שרנסקי יוצג תוך 30 יום, ואני אשמח מאוד שכשאתם יושבים ואתם סוגרים את המתווה שמקובל על כולם, תהיה נציגות של נשות הכותל.
מירי רגב: אני חושבת שזאת אחת המשימות החשובות שלנו.
מירי רגב: אני חושבת שהגענו למצב הזה, שאנחנו ברוב הנושאים מתעסקים ומביאים לדיון גם את הגורם שחושב אחרת מאתנו, כדי להגיע לפשרה שתהיה מקובלת על כולם.
מירי רגב: אני מודה לך, כבוד הרב, על כך שאתה מתכוון לשקול ברצינות את הרחבת גזרת הנשים ברחבת הכותל.
מירי רגב: אני מבקשת שתוך 30 יום גם נושא זה יוצג בוועדת הפנים.
נסים זאב: לפחות תכנונית.
מירי רגב: העקרונות המנחים שהציג אותם מזכיר הממשלה מקובלים עלי כיושבת-ראש ועדת הפנים, קרי: אחת, לשמור על קדושת המקומות הקדושים.
מירי רגב: שתיים, שמירה על זכות התפילה והפולחן של כל אדם.
מירי רגב: שלוש, כיבוד שלטון החוק.
מירי רגב: וארבע, שימור המקומות הארכאולוגיים שלנו.
מירי רגב: ארבעת העקרונות האלה מקובלים עלי, הם גם תואמים את החלטת הבג"ץ מ-2003, כך שמבחינתי, אם אלה העקרונות המנחים את הדוח או את ועדת שרנסקי ואתכם, זו בעיני התחלה מאוד נכונה כדי שנגיע לפשרה לגבי הנוגעים בדבר.
תמר זנדברג: מה עם אמירה לגבי המעצרים בינתיים?
עליזה לביא: תודה, אני רוצה לסכם את הדיון.
תמר זנדברג: מה יקרה בחודש הבא?
תמר זנדברג: ייעצרו או לא ייעצרו?
עליזה לביא: בבקשה, תמר, אני מסכמת את הדיון.
נסים זאב: אני מבקש שחלק מהסיכום יהיה שלא נתתם לי רשות דיבור.
מירי רגב: זה נרשם בפרוטוקול.
עליזה לביא: בסדר, זה נרשם.
עליזה לביא: אני רוצה לסכם את הדיון.
עליזה לביא: תראו, אנחנו מדברים בראש ובראשונה על זכויות של נשים.
עליזה לביא: יש פה נשים שלאורך שנים לא מורשות לבוא להתפלל על-פי מנהגן ועל-פי הבנתן את התפילה ומקומה בתוך הדיאלוג שלהן עם בורא עולם.
משה גפני: הן מורשות לבוא להתפלל.
עליזה לביא: הנושא הוא סוגיה של זכויות נשים.
עליזה לביא: היו כבר כמה וכמה ניסיונות.
עליזה לביא: אני מאוד שמחה על הישיבה כאן היום שפתחה תהליך של הידברות, הבנה ודיאלוג בין הארגונים השונים ובין הנציגים השונים של הרשויות השונות, ואנחנו נמשיך.
עליזה לביא: חברת הכנסת מירי רגב הצהירה מה יהיה בוועדת הפנים.
עליזה לביא: אנחנו בוועדה לקידום מעמד האישה התחלנו לטפל בנושא הזה עוד קודם, נמשיך לטפל בנושא הזה.
משה גפני: אז יהיו שני זרמים בדיונים בכנסת?
מירי רגב: לא, אתה רואה שאנחנו עובדות ביחד.
עליזה לביא: לא, אנחנו עובדות ביחד, וכל אחת לוקחת על עצמה.
עליזה לביא: לפני חודשיים וחצי הייתי בסיור אצלך, רב הכותל, והבטחת שתוך חודשיים, אני מצטטת את הדברים שלך אז, יהיה פתרון.
עליזה לביא: חלפו חודשיים.
עליזה לביא: מה שאני מבקשת ממך, וזה גם לפרוטוקול, זה בנושא של הרחבה עצמה, גם עם הסוגיה ההלכתית על המחיצה, אני מבקשת שיינתן פתרון תוך 30 יום להרחבת עזרת הנשים.
עליזה לביא: כרגע כל מה שתיארת מצד ימין של כן להרחיב, לא להרחיב, גשר המוגרבים, לא גשר המוגרבים, כרגע אי-אפשר להמשיך בנושא הזה, ואני מבקשת שתיתן מענה למען כל נשות הזרמים השונות לגבי המצוקה הקיומית של הצמצום שלהן ברחבת הנשים.
עליזה לביא: זו סוגיה שהיא לא קשורה לסוגיה הגדולה שעליה אנחנו מדברים.
עליזה לביא: לגבי העניין של ראש חודש – היועץ המשפטי לממשלה, אני מבקשת שייתן את חוות דעתו.
עליזה לביא: אני לא רוצה שכולנו נמצא את עצמנו בראש חודש סיוון אומרים: אוי, איך עשינו ומה קרה לנו.
עליזה לביא: ההמתנה הזאת שלכם לא יכולה להמשיך, היא חייבת להבין במה דברים אמורים.
עליזה לביא: יש פה פסיקה של שופט, שמחייבת את כולנו כאן בחדר הזה, את כולם בכלל, ושהדברים יהיו ברורים.
נסים זאב: אבל השופט לא נתן לוח זמנים, עם כל הכבוד.
נסים זאב: הוא לא נתן תאריך.
עליזה לביא: ראש חודש סיוון, אני מזכירה לכולם, הוא ביום שישי הבא, וכרגע כולנו מחויבים בהחלטה של - - -
משה גפני: לא הבנתי, אז מה מחויבים לעשות ביום שישי הבא?
מירי רגב: לנסות להגיע להסכמות עד יום שישי הבא.
מירי רגב: כמובן שאם יצליחו, מה טוב.
עליזה לביא: אם לא, אני מבקשת שנשות הכותל תגענה להתפלל כמנהגן, ושלא יהיו מעצרים בראש חודש סיוון.
נסים זאב: לא יהיו מעצרים, אבל כל ההסדר מחייב - - -
עליזה לביא: בוועדה שלנו נמשיך לעקוב.
משה גפני: רק אל תעשו באותו זמן את אותו דיון.
עליזה לביא: ואם אנחנו נעשה באותו זמן, אז הוועדה תהיה משותפת.
מירי רגב: נעשה את זה ביחד.
עליזה לביא: אתה רואה ששתינו מנהלות את הישיבה במשותף תוך מקום דיאלוגי וכבוד הדדי.
עליזה לביא: אני מקווה מאוד שזה ימשיך לטובת כולנו.
עליזה לביא: בנושא של עזרת הנשים, בנושא של תפילת ראש חודש, אני לא אחזור על דברים ועל סיכום של חברת הכנסת רגב.
עליזה לביא: ובשבוע הבא אנחנו נשמע על מתווה שרנסקי בוועדה לקידום מעמד האישה.
מירי רגב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
מירי רגב: על סדר-היום: צו הכניסה לישראל (פטור תושבי רצועת עזה) (הוראת שעה).
מירי רגב: רוצים להפוך אותה בעצם להוראת קבע.
מירי רגב: משרד הפנים, בבקשה, תסבירו במה מדובר.
<עירית ויסבלום: מדובר בצו שחוקק ב-2005 לראשונה, לאחר ההתנתקות, ולאחר שמעבר ארז הוכרז מעבר בין-לאומי.
<עירית ויסבלום: מכיוון שזה הפך למעבר גבול נוצר צורך להסדיר את אופן הכניסה של תושבי רצועת עזה שצריכים להיכנס לישראל, שזה, כמובן, חריגים – לא כל אחד יכול להיכנס.
<עירית ויסבלום: מכיוון שבמעברי הגבול אנשים נכנסים תוך כדי הצגת דרכון בפני בקר הגבול ועם אשרה או רשיון, בהתאם למדינה שממנה הם, בעזה נוצר צורך לפטור את תושבי רצועת עזה מההסדרים האלה, כי אלה לא הסדרים שמתאימים למעבר ארז.
<עירית ויסבלום: מעבר ארז הוא לא מעבר אזרחי לכל דבר ועניין, ומאז 2005 באמצעות הפטור הזה תושבי רצועת עזה, כשהם נכנסים לישראל, זה נעשה באמצעות היתרים ולא באמצעות אשרות ורשיונות.
<עירית ויסבלום: את ההיתרים נותנים בפועל קציני מת"ק ממעבר ארז.
<עירית ויסבלום: הצו הזה חוקק כהוראת שעה.
<עירית ויסבלום: הגענו לוועדת הפנים מדי שנה כדי להאריך אותו, כי המחשבה היתה שעם הזמן ניתן יהיה לאזרח את המעבר וליצור הסדרים רגילים, לקבוע איך ייכנסו האנשים בהסדרים של מעבר אזרחי.
<עירית ויסבלום: זה לא קרה, מכיוון שהמצב שם הלך והחמיר, החמאס עלה לשלטון, האזור הוכרז אזור עוין, ולכן במקום להאריך את זה מדי שנה, גם ועדת הפנים- - -
מירי רגב: הצו הזה בא בעצם להמשיך להיטיב עם תושבי עזה, שרוצים להיכנס לטובת בעיות הומניטריות לתוך שטח מדינת ישראל.
מירי רגב: הכוונה פה היא לא לבוא לצו הוראת שעה אלא לא להפוך את זה לקבע.
מירי רגב: אלא שכל פעם שהמתפ"ש והמת"ק חושבים שיש פה בקשה שמגיעה אליהם מהגורם הביטחוני של הרשות הפלסטינית כדי להיכנס לשטח, בעצם הגורם המקצועי שמאשר את זה הוא המתפ"ש והמת"ק, והם מעבירים את זה פורמלית למשרד הפנים.
מירי רגב: בעצם מדובר פה בעיקר על כניסה בכל מה שקשור לסוגיות הומניטריות.
<עירית ויסבלום: יש מישהו שמגיע משם – הוא נתקע - ומסר לי בטלפון שמכניסים סוחרים.
מירי רגב: לטובת פרנסה.
מירי רגב: אז יש לנו מקרים הומניטריים, יש לנו סוחרים.
<עירית ויסבלום: עניינים רפואיים, עובדי ארגונים בין-לאומיים שצריכים להיכנס משם לשטחי יהודה ושומרון, אז בדרך הם צריכים לעבור בישראל.
מירי רגב: משרד המשפטים, מה עמדתו בעניין?
<עירית ויסבלום: שיתפנו אותם במהלך, והם אישרו את הנוסח.
מירי רגב: כלומר אין להם בעיה להפוך את זה לצו קבע.
<עירית ויסבלום: גם משרד הביטחון.
מירי רגב: גם אני לא רואה עם זה בעיה.
מירי רגב: לא צריך לבוא לפה כל שנה, לאשר דבר כזה.
מירי רגב: זה נראה לי טריוויאלי ונכון, לאפשר לתושבים מעזה להיכנס לשטח מדינת ישראל בסוגיות שמניתם פה: מקרים הומניטריים, סוחרים, רפואיים, עובדים של ארגונים ציבוריים.
טלב אבו עראר: לגבי קרובי משפחה- - -
מירי רגב: זה הומניטרי.
מירי רגב: גם זה עובר דרך המת"ק והמתפ"ש.
מירי רגב: כל מה שמגיע מהרשות הפלסטינית למתפ"ש, הם רוצים להכניס אותם לשטח מדינת ישראל.
מירי רגב: במקום שכל שנה יבואו לפה, אנחנו בעד זה, אנחנו בעד כניסה לשטח ישראל, אין לי בעיה עם זה.
מירי רגב: חבל לבזבז על זה זמן.
מירי רגב: אתה בעד העניין הזה?
טלב אבו עראר: אני בעד, אם הבידוק הביטחוני הדרוש- - -
מירי רגב: זה קשור רק לאישורים, לא לבידוק.
<עירית ויסבלום: נעשות שם פרוצדורות של אבחון ובידוק.
<עירית ויסבלום: שהם לא יצטרכו אשרות ורשיונות.
טלב אבו עראר: הרבה ביקשו מאתנו לבקש אישורים לכניסה לקרובי משפחה.
טלב אבו עראר: כבר שנים לא נותנים להם.
מירי רגב: אפשר לעשות דיון נקודתי על כל מה שקשור.
טלב אבו עראר: על הנייר זה טוב מאוד, אבל בפרקטיקה זה לא קיים.
מירי רגב: לגבי להפוך את הצו הזה מזמני לקבוע, אני חושבת שצריך להיות לנו אינטרס משותף.
טלב אבו עראר: - - - שומרים עליו.
מירי רגב: במקום להפוך את זה למשהו שכל הזמן צריך לקבל אישור מחדש, יהיה לו קבוע להיכנס, לסוחרים הפלסטינים.
טלב אבו עראר: העם שם לא קשור בהנהגת חמאס, כמו שצוין כאן.
טלב אבו עראר: יש אנשים שרוצים כך, לבוא לא רק בצורה הומניטרית אלא לבקר קרוב משפחה.
טלב אבו עראר: אדם רוצה להרגיש שהוא חי במצב דמוקרטי, ולכן רוצה לבקר.
טלב אבו עראר: לא חולה.
טלב אבו עראר: אדם רצה לבקר את משפחתו.
טלב אבו עראר: יש הרבה בני דודים, קרבה ראשונה אפילו, בני אחים.
טלב אבו עראר: לא נותנים להם.
<עירית ויסבלום: יש במת"ק עזה נהלים וקריטריונים.
מירי רגב: אני יודעת, בדקתי את זה.
מירי רגב: נראה לי שזה נכון.
<עירית ויסבלום: נכנסים בפועל מדי יום אנשים.
טלב אבו עראר: מדי יום?
טלב אבו עראר: לא מדויק.
מירי רגב: מה קורה?
מירי רגב: איפה הבחור?
<עירית ויסבלום: בכניסה לבניין.
מירי רגב: אנחנו מדברים על צו כניסה לישראל של פלסטינים מטעמים הומניטריים, שבעצם סוחרים, רפואיים, עובדי ארגונים בין-לאומיים, שאתם רוצים להפוך את הוראת השעה להוראת קבע.
מירי רגב: הצו הזה אמור להיטיב עם האנשים שנכנסים לשטח מדינת ישראל, למנוע את כל הבירוקרטיה מסביב.
מירי רגב: אז תגיד לנו כמה נכנסים בשנה.
<אזהר גאנם: מאז ההתנתקות הוחלט שהאמון על הנפקת היתרים זה גורמים שהוסמכו על-ידי שר הפנים, והסמכות ניתנה למפקדת או"ם וקישור בעזה, שכפופה למתפ"ש.
<אזהר גאנם: ההיתרים שניתנים הם למקרים הומניטריים שהזכרת, לפלסטינים שצריכים לצאת מרצועת עזה, לקבל טיפול רפואי בבתי חולים בישראל, או באיו"ש או בחו"ל, פלסטינים שיש להם קרובי משפחה, קרבה ראשונה, שגרים באיו"ש או בישראל, עובדי ארב"ל זרים, שהקהילייה הבין-לאומית, יש לה עובדים פלסטינים שנמצאים ברצועה, להיכנס לאיו"ש או לישראל.
<אזהר גאנם: לאחרונה מזה יותר מחצי שנה הוחלט לאשר ביקורי משפחות של כלואים, של אסירים שנמצאים בבתי כלא בישראל, וגם לסוחרים עזתיים, להיכנס לשטח מדינת ישראל או לאיו"ש.
<אזהר גאנם: בעיקר זה הפירוט של האוכלוסיות שנכנסות מרצועת עזה דרך מעבר ארז לישראל או לאיו"ש.
<אזהר גאנם: מבחינת נתונים, סך הכול ב-2012 היו לנו 33,800 היתרים שהונפקו, בהשוואה ל-2011, שהיו 38 אלף היתרים במהלך כל השנה.
<אזהר גאנם: והפילוח וחלוקת ההיתרים: מרבית ההיתרים שמונפקים הם להומניטרי, טיפול רפואי, אחר כך לסוחרים, ואחר כך לעובדי ארב"ל.
<אזהר גאנם: בממוצע יש בחודש בשנים האחרונות בין כ-2,500 עד 3,000 היתרים במהלך החודש, מונפקים על-ידי מפקדת או"ם וקישור בעזה עבור אוכלוסייה פלסטינית.
טלב אבו עראר: למה רק מדרגה ראשונה, ביקורי משפחה?
<אזהר גאנם: עיקרון הבידול בין איו"ש לבין עזה זה בהתאם למדיניות וההחלטה של שר הביטחון, שמיושמת על-ידי מתאם הפעולות בשטחים.
טלב אבו עראר: למה לא נבדקת אפשרות של אדם שאין לו עבר, או שעובר ממש בידוק ביטחוני מלא, מותר לו להיכנס, שיהיה אפשר להיכנס לבקר את המשפחה ליום, יומיים, שלושה ויחזור?
<אזהר גאנם: אם זה קרבה ראשונה.
טלב אבו עראר: אנחנו במגזר הבדואי בדרום – פחות מ-50 אחוז שיש להם קרובי משפחה בעזה - או גיס או קרוב משפחה בן-דוד, ועד היום, מאז האינתיפאדה, לא מאפשרים להם להיכנס לישראל ולבקר את משפחותיהם.
טלב אבו עראר: בטוח שחלק גדול מהם, אין לו שום עבר.
טלב אבו עראר: מבחינת האפשרות להיכנס, לבקר אצל קרובי משפחה שלהם בבאר-שבע, בדימונה?
<אזהר גאנם: מאושר עבור קרבה ראשונה.
טלב אבו עראר: אני הגשתי הרבה בקשות מאז שהייתי ראש מועצה, עברתי הרבה תפקידים, וביקשתי.
טלב אבו עראר: מה שכתוב פה טוב ויפה, אבל בפועל אין כלום.
טלב אבו עראר: בכל שנה יש מצב של חולים, שמעבירים לתל-השומר- - -
<אזהר גאנם: אשמח אם תביא לי נתון, אפילו תושב אחד שיש לו אבא או אמא או בן או בת זוג או ילד שנמצא בישראל, ולא אישרנו הגעתו מעזה לישראל, אלא מקרים בודדים מסיבות ביטחוניות, שלא פה אפרט אותם.
מירי רגב: יש הרבה בקשות שנדחות על-ידי המינהל?
<אזהר גאנם: לפי דוח ה-WHO, ארגון הבריאות העולמי, 93 אחוזים מאושרות מבחינת כמות הבקשות.
מירי רגב: אלה שנדחים הם רק בגלל בעיות ביטחוניות.
<אזהר גאנם: או מחסור בהגשת מספיק מסמכים רלוונטיים, או הם לא עונים על הקריטריונים.
מירי רגב: ויש כאלה שנכנסים לארץ, ועושים שימוש לרעה בכניסה לארץ?
<אזהר גאנם: יש בודדים שנשארים באיו"ש, ואנחנו קוראים לזה שב"חים, שהייה בלתי-חוקית, אם זה בישראל ואם זה באיו"ש.
מירי רגב: שהם לא חוזרים.
מירי רגב: אבל למה אתם לא עוצרים אותם ומחזירים אותם?
מירי רגב: הרי אתם יודעים מיהם.
<אזהר גאנם: מי שאנחנו יודעים, אנחנו מערבים גורמי ביטחון.
מירי רגב: אתם הרי אישרתם לו להיכנס לארץ - ברור שאתם יודעים מיהו.
<אזהר גאנם: הוא נשאר באיו"ש, ואין לי שליטה עליו.
<רחל שני: יש לכם בקרה על כניסה ויציאה?
<אזהר גאנם: חיובי.
<אזהר גאנם: אנחנו מוציאים דוחות של שהייה בלתי-חוקית.
מירי רגב: אתה לא יכול לפנות לרשות הפלסטינית, ולבקש שיחזור לעזה?
מירי רגב: הרי אישרת לו להיכנס.
<אזהר גאנם: אבל אין לנו שליטה על זה.
<אזהר גאנם: מאז עליית החמאס בעזה לשלטון ב-2007 אנחנו יודעים שחמאס זה ארגון טרור, שהם מזוהים עם ממשלת אבו-מאזן, עזבו את רצועת עזה וברחו לאיו"ש.
<אזהר גאנם: חלקם - אישרנו אותם כמדינת ישראל מחשש לחייהם, ואחוז יותר גדול – בני משפחות שלהם התחילו לנצל את התווך ההומניטרי ולהשתקע באיו"ש – ניצול תווך הומניטרי.
<אזהר גאנם: מגישים לנו בקשה, שהילד צריך ניתוח או יש לו בעיות רפואיות, יוצא עם אמא שלו, והיא זולגת לאיו"ש, להשתקע עם בעלה באיו"ש, והם לא חזרו לרצועה.
מירי רגב: למה אתם לא מפרסמים את זה?
<אזהר גאנם: זה פורסם.
<אזהר גאנם: אנחנו מדברים על זה בכל פנייה שאנחנו מקבלים אותה, אנחנו בוחנים את זה.
<אזהר גאנם: כמובן, כל תושב רצועת עזה בגיל 16 עד 35 מחויב באבחון שב"כ פרטנית, וכל בקשה נבדקת לעומק.
<אזהר גאנם: אם אנחנו מזהים שיש חשש להשתקעות, מעבירים את זה לנציגי הקישור הפלסטיני, והם אומרים: נכון, יש לו משפחה שם, אנחנו מתחייבים שהוא יחזור.
<אזהר גאנם: אנחנו מכירים את המציאות.
<אזהר גאנם: הרבה אנשים כן חוזרים לרצועה.
טלב אבו עראר: יש תיאום בין ישראל לממשלת חמאס שם בעניין הזה?
<אזהר גאנם: שוב, אסור לנו לדבר עם ממשלת חמאס או עם גורמי חמאס, כי הם לא מכירים במדינת ישראל, והם ארגון טרור.
<אזהר גאנם: יש לנו נציגי הקישור הפלסטיני, שהם מאושרים.
מירי רגב: עקרונית אני חושבת שזה צו חשוב.
מירי רגב: מדינת ישראל, אם מאשרת 38 אלף בקשות לשנה של כניסה מטעמים הומניטריים, מטעמים של עסקים וסוחרים רפואיים, עובדים בארגונים בין-לאומיים, זה צו חשוב, להפוך אותו מצו הוראת שעה לקבע.
מירי רגב: אני מבקשת מהמתפ"ש במשרד הפנים, שאחת לשנה יציגו בפנינו את כמות האנשים שמנצלים לרעה את הכניסה לארץ, ומה עושים עם זה, כי בגדול, מצד אחד, אנחנו רוצים ללכת לקראת תושבים פלסטינים, ולאפשר להם להיכנס לשטח מדינת ישראל.
מירי רגב: מצד שני, אנחנו לא יכולים ליצור אצלנו בבית שלנו סוס טרויאני – להכניס אנשים לשטח מדינת ישראל, שפועלים כנגדנו אחר כך, אם זה בטרור או בדרכים אחרות.
מירי רגב: לכן אני מבקשת שלתוך הצו שהופך לקבע יהיה סעיף חובת דיווח של משרד הפנים.
<עירית ויסבלום: הצו פוקע ב-5.5.
מירי רגב: נצביע על הצו עכשיו.
מירי רגב: אני מבקשת להכניס לתוכו הוראת דיווח לוועדת הפנים, אחת לשנה, על הכניסות ההומניטריות, כמה בקשות נדחות ולמה, ומי מנצל לרעה את הכניסות.
<עירית ויסבלום: אין בעיה להגיש, אבל לעשות את הניסוח מול משרד המשפטים- - -
מירי רגב: זה ייקח לכם שנייה.
מירי רגב: יש אינטרס גם לכם וגם למשרד המשפטים להעביר את זה.
מירי רגב: אני מעבירה את זה להצבעה, נגמרו השאלות.
תמר זנדברג: אפשר לומר משהו?
מירי רגב: לא, הדיון הסתיים.
תמר זנדברג: הדיון התחיל מתישהו?
מירי רגב: כן, ואיחרת אליו.
מירי רגב: טלב היה היחיד – הוא שאל את כל השאלות האפשריות.
תמר זנדברג: אפשר להתייחס?
תמר זנדברג: אני לא משתתפת בהצבעה.
מירי רגב: את מוכנה להקריא את הצו?
<עירית ויסבלום: בתוקף סמכותי לפי סעיף 17(ב) לחוק הכניסה לישראל, ולאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מצווה לאמור: 1.
<עירית ויסבלום: בצו הכניסה לישראל (פטור תושבי רצועת עזה)(הוראת שעה), התשס"ה-2005, בשם הצו, המילים "(הוראת שעה)" יימחקו.
<עירית ויסבלום: 2.
<עירית ויסבלום: סעיף 2 לצו העיקרי – בטל.
מירי רגב: הנוסח ייסגר מול משרד המשפטים, אבל תכניסי את חובת הדיווח אחת לשנה לוועדת הפנים בסוגיית כמות הנכנסים למדינת ישראל, בסוגיות הומניטריות, כמות הנדחים ולמה נדחו, וכמה מנצלים לרעה את כניסתם.
מירי רגב: את הנוסח יסגרו אחר כך הוועדה ומשרד הפנים.
מירי רגב: אני מבקשת שזה יהיה בתוך החוק.
מירי רגב: זה חלק מההצבעה.
<עירית ויסבלום: היינו מעדיפים שכן- - -
מירי רגב: את רוצה שלא נצביע על זה היום?
<עירית ויסבלום: רוצה שנצביע.
מירי רגב: אז זו ההחלטה.
מירי רגב: גם ככה אני עושה את זה על שעת המליאה, שלוש תקנות שמגיעות לכאן – שלכם, של המשרד להגנת הסביבה ושל המשרד לביטחון פנים.
מירי רגב: אני עושה כי הכול פג ב-5.5.
מירי רגב: אבל אנחנו לא חותמת גומי של אף משרד.
מירי רגב: זה צו פשוט, הוא צו טוב, הומניטרי.
מירי רגב: אני לא רואה בעיה עם זה – חובת דיווח לוועדת הפנים – כמה נכנסים מהיבטים הומניטריים, כמה נדחים ומדוע, ומי עושה שימוש לרעה.
<עירית ויסבלום: ההיבטים ההומניטריים בלבד?
מירי רגב: בכלל, כל מה שקשור תחת הצו הזה.
מירי רגב: אני מבקשת שהוועדה תכניס את זה לחוק – אחרת אני לא מאשרת את זה.
תמר זנדברג: יש עוד חמש דקות לדיון.
תמר זנדברג: למה אני לא יכולה להתייחס לנושא?
תמר זנדברג: אפשר עד שתומר וגלעד יגיעו, להתייחס?
מירי רגב: אני מתייעצת בינתיים, ולא מסוגלת כמוך לעשות גם וגם – אני חייבת להקשיב.
<עירית ויסבלום: האם נוכל להצביע על הצו, ונתחייב שנביא תיקון?
<עירית ויסבלום: כי תיקון לוקח זמן מול משרד המשפטים.
<עירית ויסבלום: אני חוששת שלא נספיק לעשות את זה עד יום ראשון.
מירי רגב: מתי תעבירו לנו תיקון?
<עירית ויסבלום: נתחיל מייד לעבוד עליו, רק שזה לא דבר שיעבור באופן ודאי עד יום ראשון מול משרד המשפטים, ואני חוששת שהצו יפקע, ולא יהיה הסדר חלופי.
מירי רגב: טוב, אז תוך שלושה חודשים יהיה כאן תיקון של הצו.
מירי רגב: מי בעד מה שהקריאה כאן היועצת המשפטית של משרד המשפטים?
מירי רגב: מי נמנע?
מירי רגב: הצבעה בעד – 3 נגד – 1 נמנעים – 1 אושר.
מירי רגב: אושר, תודה, הישיבה נעולה.
מירי רגב: שלום רב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
מירי רגב: על סדר-היום: אישור תקנות אויר נקי (ערכי איכות אויר (הוראת שעה).
מירי רגב: זה נושא מאוד כבד, ונושא שדורש דיון מעמיק.
מירי רגב: לצערי, בגלל כל סוגיית הבחירות הנושא הזה הגיע אלינו באיחור דרך משרד הגנת הסביבה – לא בגלל המשרד אלא בגלל הבחירות.
מירי רגב: זה קרה אגב בכל המשרדים, שהשבוע הזה כולם באים עם תקנות שביום ראשון אמורות לפוג.
מירי רגב: אז יש תקנות שהן יותר קלות לעיכול, ויש תקנות יותר כבדות.
מירי רגב: הנושא הזה של זיהום אוויר הוא תקנה מאוד רצינית ומקצועית, שצריך ללמוד אותה.
מירי רגב: ננסה כאן בזמן די קצר, כי יש לנו עוד תקנה לאשר, ואנחנו עושים את זה בזמן מליאה, שבדרך כלל לא מאשרים לעשות על זמן מליאה דיונים, אבל בגלל חשיבות הסוגייה החלטנו לעשות את זה.
מירי רגב: אלפי אנשים חולים ומתים כתוצאה מזיהום אוויר, ותפקידנו, ודאי של המשרד להגנת הסביבה, הוא לדאוג לסביבה כדי שאזרחי המדינה יוכלו לנשום אוויר נקי, והתפקיד של הוועדה הזאת הוא לסייע למשרד להגנת הסביבה, להביא נושאים כאלה לוועדה, ולקדמם.
מירי רגב: התקנות צריכות לקבוע ערכי יעד, ערכי סביבה וערכי התרעה ל-28 חומרים שקבועים בחוק אוויר נקי.
מירי רגב: הממשלה, המשרד להגנת הסביבה, מבקש לעדכן ערכים מסוימים, ולהאריך את הוראת השעה.
מירי רגב: אני מבינה נכון?
מירי רגב: אתם רוצים להאריך הוראת שעה שאמורה לפוג ב-5.5, עוד חמישה ימים.
מירי רגב: אם אראה שאנחנו לא מצליחים להגיע להבנות עם המשרדים, אאשר את זה לכמה חודשים, ונקיים דיון מעמיק בנושא.
מירי רגב: לא נקבעו ערכי התרעה או סביבה בכלל, לחלק מהחומרים; רק לששה חומרים נקבעו.
נטע דרורי: נקבעו ערכי התרעה לחלק מהחומרים, לפי הסטנדרטים המקובלים בעולם ולפי ערכי התרעה שקיימים בעולם.
נטע דרורי: זה נושא שנדון בהרחבה בדיוק הקודם.
נטע דרורי: אנחנו הסברנו שאין דבר כזה, ערכי התרעה לכל רשימת 28 החומרים בעולם.
מירי רגב: אז למה זה רשום בחוק?
נטע דרורי: ככל הנראה, אי-הבנה.
מירי רגב: אז תביאו תיקון.
מירי רגב: כל עוד החוק קיים, אנחנו פועלים לפי חוק אוויר נקי.
נטע דרורי: לכן הצענו גם הפעם לאשר את חידוש התקנות ואת הערכים הנוספים במתכונת של הוראת שעה, שזה הפתרון שנמצא ברמה המשפטית לפער המסוים הזה.
נטע דרורי: אנחנו מבקשים את האישור הזה לעוד חמש שנים, כאשר הערכים החדשים מתעדכנים לפי ההחלטה של הוועדה.
נטע דרורי: אנחנו מציגים ערכים חדשים, שאנחנו רוצים לכלול אותם, ושנדרשנו לכלל אותם.
מירי רגב: כמה ערכים מתוך ה-28 חומרים מזהמים מסוכנים לציבור – כמה מתוכם אתם יכולים לקבוע ערכים ואת הריכוז שלהם?
נטע דרורי: בתקנות יש ערכי היעד, יש רשימה מלאה של כל ערכי היעד.
מירי רגב: זה ברור, כולנו יודעים מה ערכי היעד – לאן אנחנו רוצים להגיע, אבל אנחנו מדברים על ערכי הסביבה וערכי התרעה.
נטע דרורי: בערכי התרעה אנחנו בודקים, אילו חומרים ביניהם אנחנו חושבים שלא צריך בכלל, גם לא בעתיד, לעדכן.
נטע דרורי: לגבי הסביבה, יש חומרים מסוימים שהם בבדיקה, ובאופן כללי, התמונה כמעט מלאה לגבי ערכי הסביבה.
נטע דרורי: גם לגבי חלקם, יכול להיות שנחשוב בעתיד שיש להסיר אותם, אבל זה מקום לחשיבה יותר מאוחרת.
נטע דרורי: כרגע אנחנו במתכונת של הוראת שעה שפגה, ויש לנו מחויבות לציבור גם בהיבט של בריאות הציבור וגם בהיבט של הוודאות והבהירות התכנונית לתעשייה ולגורמים אחרים, להציג את הערכים שמחייבים, ורצוי לפרק זמן ארוך, שמאפשר תכנון יותר ארוך טווח ולא רק ללוח זמנים מאוד קצר.
נטע דרורי: עשינו מאמץ, לעמוד בהוראת הוועדה.
נטע דרורי: נעשתה עבודה מקצועית מקיפה מאוד כדי לעמוד בלוחות הזמנים עוד לפני פיזור הכנסת הקודמת, ועכשיו אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את הנוסח שאנחנו מציגים לאור העבודה הרבה והמקצועית מאוד שנעשתה בדבר הזה.
מירי רגב: מי מציג את זה?
<צור גלין: יש אפשרות לחבר מצגת?
קריאה: גברתי היושבת-ראש, השר שלח אותי אליך, להיכנס ולהדגיש את חשיבות התקנות הללו.
מירי רגב: אני מבינה את החשיבות – לכן קיימתי את הדיון היום.
מירי רגב: זה לא הופך את זה לקל יותר מבחינתנו.
מירי רגב: אני יודעת את זה, ורוצה לשמוע ברמה המקצועית, מה עשיתם מאז התקנות שאושרו, כמה מתוך ה-28 חומרים שקבועים בחוק – אתם יכולים לתת להם את הערכים שלהם ואת הריכוזים שלהם.
מירי רגב: אם חוק אוויר נקי צריך להשתנות, תביאו אתם חקיקה, או אנחנו ניזום חקיקה פרטית.
מירי רגב: זה שאת אומרת לי עכשיו שוב על השר, זה לא הוסיף שום דבר.
מירי רגב: לכן הדיון הזה נערך עכשיו.
מירי רגב: צור, בבקשה.
<צור גלין: לא הסתייע לעשות לכם מצגת.
<צור גלין: אנחנו מדברים על עבודה מקצועית שנמשכה כשנה וחצי.
מירי רגב: להבא, מנהלת הוועדה, כל מי שרוצה להראות שקפים, שיביא גם מצגות כדי שנוכל לחלק לחברי הכנסת, ושיודיע על כך מראש.
<צור גלין: במסגרת השנה וחצי האחרונות, שעסקנו בעדכון התקנים שאנחנו מביאים לפניכם, עשינו איסוף מידע מהעולם, לקחנו את התקנים שאנחנו רואים כתקנים המתקדמים ביותר.
<צור גלין: בד בבד עשינו איסוף נתונים מתחנות הניטור שיש לנו במדינה, ובדקנו את המצב הסביבתי בישראל.
<צור גלין: בדקנו מערכות שונות, מה היכולת של המשק הישראלי במצב הנוכחי, בלי להוסיף דברים נוספים, לעמוד בערכים האלה.
<צור גלין: ערכי הסביבה המוצעים, מטרתם הראשונית היא לספק הגנה לבריאות הציבור והסביבה, וכמובן, בהתחשב ביישום התקנים האלה מבחינת המשק הישראלי.
<צור גלין: <כאמור, התקנים האלה הם תוצאה של אינטגרציה בין התקינה האירופאית המתקדמת עם התחשבות במצב המשק הישראלי.
<צור גלין: לאורך השנה וחצי ערכנו התייעצויות עם כל גורמי ובעלי העניין, ממשרד הבריאות והגורמים הירוקים וכלה במשרדי האנרגיה, התמ"ת והתאחדות התעשיינים, וגם מפעלים גדולים היו בתמונה.
<צור גלין: התייעצנו בצמידות עם משרד הבריאות, כי תכלית התקנים היא שמירה על בריאות הציבור.
<צור גלין: כמובן, משרד הבריאות ליווה אותנו לכל אורך התהליך.
<צור גלין: > <לגבי ישימות הערכים, גברתי היושבת-ראש דיברה על ההסכמות.
<צור גלין: נושא הישימות נבדק.
<צור גלין: בדקנו גם את השיפור הטכנולוגי בתעשייה, - - - הרכב שצפויים עד 2015, גם את תהליך יישום חוק אוויר נקי, שאנחנו נמצאים בעיצומו של היישום, וכמובן, גז טבעי ושיפור באיכות הדלקים.
<צור גלין: מצאנו שסך הכול בחלק גדול מהמקומות היום נמצאים כבר בערכים הנדרשים; יש אזורים שאנחנו מצפים שבמרוצת שלוש השנים הקרובות גם לשם נגיע בתהליכים הרגילים, בלי להוסיף דברים חדשים.
<צור גלין: יישארו מספר נקודות שבהן הערכים יהיו גבוהים, ובהן נצליח לטפל בסיוע משרדי ממשלה אחרים- - ->
מירי רגב: אתה מדבר על כל 28 החומרים?
<צור גלין: לא, אנחנו מדברים כרגע על ששה מתוך 28.
מירי רגב: מה עם השאר?
נטע דרורי: הערכים האלה קיימים בתקנות.
נטע דרורי: אנחנו נתנו את הסדרה של ערכי הסביבה הכי מלאה שאנחנו יכולים.
נטע דרורי: אנחנו צריכים לעדכן אותה ולהשלים אותה, כך שלא ייווצר חוסר לגבי ערכי הסביבה, שזה הנתון- - -
מירי רגב: כלומר 22 חומרים שאתם הכנסתם אותם לחוק מתוך ה-28, אין לכם נתונים מלאים עליהם.
נטע דרורי: יש בתקנות שאושרו 26 חומרים שהם בערכי סביבה.
נטע דרורי: אנחנו מעדכנים היום ששה, ויישארו עוד שניים, שאותם אנחנו מתכוונים לאשר.
מירי רגב: אילו חומרים נשארו?
<גלי דינס: 1.3 בוטדיאן וכספית.
מירי רגב: על מה הם משפיעים?
שולי נזר: אנחנו מדברים על שני מזהמים, שייתכן – נעשה את הבחינה הזאת, אבל ייתכן שלא יהיה צורך בתקן סביבה.
שולי נזר: אלה מזהמים שחלקם נפלטים משריפת פחם כמו כספית, ושריפת פחם הולכת ומתמעטת במדינת ישראל.
שולי נזר: בנוסף, אנחנו מגבילים את הפליטה מתחנות הכוח.
מירי רגב: איך את אומרת ששריפת פחם?
מירי רגב: כל תחנות הכוח.
שולי נזר: לא, שתי תחנות כוח.
מירי רגב: אבל הן הכי גדולות.
שולי נזר: כן, אבל כמות שריפת הפחם בהן הולכת ומתמעטת לאור כניסת הגז הטבעי.
מירי רגב: אבל עד שהגז הטבעי ייכנס, בינתיים אזרחים יכולים להיפגע מהנגזרות של המזהמים כתוצאה מהפחם.
שולי נזר: לכן אנחנו מגבילים אותם בפליטה.
שולי נזר: בכל העולם לא קובעים לכל עשרות המזהמים תקני סביבה, אלא למספר מצומצם - באירופה יש לכעשרה מזהמים תקני סביבה.
שולי נזר: אנחנו בישראל, יש לנו רשימה של 28 מזהמים.
שולי נזר: זו רשימה מאוד רחבה.
שולי נזר: ל-26 מתוך ה-28, אם התקנות החשובות מאוד האלה יאושרו, נהיה במצב שיש לנו תקנים טובים, מתקדמים, שמבטיחים הגנה על בריאות הציבור.
שולי נזר: השניים הנוספים - התחייבנו, ויחד עם משרד הבריאות נבחן לעומק את הצורך בתקני סביבה עבורם, ואם נגיע למסקנה משותפת עם משרד הבריאות, נביא לאישור הוועדה גם את שני החומרים הללו.
שולי נזר: ברמה המקצועית אנחנו מדברים על השוליים שבשוליים בערכים האלה.
<צור גלין: כאמור אנחנו מדברים על המזהמים שמבחינת כלל הציבור הם החשובים ביותר.
<צור גלין: החומרים שהועלו, 1.3 בוטידאן וכספית, אלה נקודתיים.
<צור גלין: אנחנו מדברים על מזהמים שנמצאים בכל מקום כל הזמן, ולכן ראינו חשיבות להתחיל אתם.
<צור גלין: נתייחס לחלקיקים, בייחוד PM2.5, של נזקים מוכחים- - -
מירי רגב: זה החומר הנוסף שהוספתם, הששי, שלא היה לו כלום.
שולי נזר: וזה המזהם הכי בעייתי, הכי מסוכן.
שולי נזר: התמותה והתחלואה מזיהום אוויר במדינת ישראל נובעת בראש ובראשונה ממנו.
שולי נזר: איני יכולה להמעיט בחשיבות אישור התקן שלו.
<צור גלין: נכמת במספרים את הנזקים שה- PM2.
<צור גלין: 5 גורם למדינת ישראל.
<צור גלין: גם המזהמים האחרים, אוזון, דו תחמוצת החנקן וגופרית דו-חמצנית, נמצאו כחומרים שנמצאים ברוב המקומות, וגורמים לנזקים מוכחים למגזרים נרחבים של האוכלוסייה.
<צור גלין: למשל, הסיכון למות בהתקפי לב, אוטם שריר הלב, גדול ב-30 אחוז סמוך לצירי תנועה מרכזיים.