GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון יפרח: כדי לתרגם את המפה הסיסמולוגית לתקני בנייה, זה בכלל לא קשור לתחום הזה.
שמעון יפרח: מהנדס העיר, אם הוא יודע שיש לו אזור סיכון, התקן הוא תקן ארצי וזה בכלל לא קשור כי המידע קיים.
שמעון יפרח: ההשלמה יכולה להיות בתחום המיסויי כדי לאפשר את הישימות הכלכלית באזורים שהם לא אזורי ביקוש, אבל זה לא קשור למנהל התכנון.
שמעון יפרח: לכן אמרתי שגבולות הגזרה הם פשוטים וברורים.
שמעון יפרח: אם רוצים להתקדם, אי-אפשר היה להיכנס לנקודה הזאת.
שמעון יפרח: יש מנהל תכנון, תמ"א 38, תיקון 3, 2.5 קומות והוא אושר.
שמעון יפרח: נתנו גם פטור מהיטל השבחה.
שמעון יפרח: זה המקסימום שאפשר לעשות בכלי התכנוני הזה.
שמעון יפרח: יתר ההשלמות זה בכלל לא במנהל התכנון.
שמעון יפרח: חשוב להבין את זה כי אחרת אנחנו לא מתקדמים.
אמנון כהן: אם אתה רוצה להבין את זה, זה לא יהיה.
אמנון כהן: הנושא הסיסמי חייב להיות בתוך התכנון.
אמנון כהן: חייבת להיות הנחייה של מנהל התכנון שיש אזורים מסוימים שהם מסוכנים, דהיינו, העפר שם הוא בעייתי, בוצי.
זינה פרפליצין: המנהל לתכנון כן נתן את הדעת לנושא הזה.
אמנון כהן: אז למה יפרח אמר שלא?
זינה פרפליצין: ב-2009 מנהל התכנון פרסם הנחיות בנושא התחשבות בסיכונים סיסמיים בעת תכנון.
זינה פרפליצין: ההנחיות האלה מבוססות על מפות שפרסם המכון הגיאולוגי.
זינה פרפליצין: המפות האלה הן בקנה מידה שלא ממש מתאימים לתכנון .
זינה פרפליצין: אנחנו חושבים שכדאי לפרט את המפות ולתת כלי.
תומר רוזנר: יפה, על זה אנחנו מדברים.
זינה פרפליצין: המפות האלה אומרות כשאתה מקדם תכנית, אתה תתחשב באיזו קרקע אתה מתכנן, איזה סיכונים סיסמיים נמצאים שם ותיקח את זה בחשבון כשאתה קובע ייעוד קרקע.
זינה פרפליצין: אולי בשטח מסוים כדי לך לתכנן - - -
אמנון כהן: באיזה קנה מידה?
זינה פרפליצין: אנחנו לא מייצרים מפות.
זינה פרפליצין: אנחנו משתמשים במפות של המכון הגיאולוגי והמפות האלה רובן בקנה מידה שלא מתאים לתכנון, זה בקנה מידה של 1:200,000.
אמנון כהן: את מקצוענית.
אמנון כהן: איזה קנה מידה צריך?
זינה פרפליצין: מפות שמתאימות לתכנון של תכנית מתאר לישוב.
אמנון כהן: כמה צריך להיות?
זינה פרפליצין: אני לא יודעת להגיד לך עכשיו.
זינה פרפליצין: 1:5,000, למשל.
יניב רונן: כשמהנדס עושה תכנית מפורטת, באיזה קנה מידה הוא משתמש?
זינה פרפליצין: ההנחיות האלה של מנהל התכנון מתייחסות בעיקר לאזורים שלא בנויים עדיין.
זינה פרפליצין: לכן זה לא קשור לתמ"א 38.
זינה פרפליצין: תמ"א 38 נותנת תמריץ תכנוני לחיזוק של כל בניין ובניין, שיש חוות דעת של מהנדס שנדרש לחזקו.
זינה פרפליצין: בודקים את הבניין בצורה ספציפית, מגיעים למסקנה שהבניין זקוק לחיזוק ואז מחזקים אותו.
זינה פרפליצין: זה לא קשור למפות האלה.
אמנון כהן: זה קשור.
זינה פרפליצין: זה קשור בצורה מאוד עקיפה.
זינה פרפליצין: תמ"א 38 מסתדרת היטב בלי מפות.
אבי שפירא: אדוני היושב ראש, אני חושב שאתם מבקשים ממנה משהו שהוא לא נכון.
אמנון כהן: רגע, היועץ המשפטי, בבקשה.
תומר רוזנר: שמעתם ממשרד החינוך כמה מסובך להחליט איזה צורת חיזוק ומה צריך לחזק, בין היתר בגלל חוסר נתונים.
תומר רוזנר: חישבו על בית פרטי שיש בו 12 דיירים שהוא צריך לעשות את זה בעצמו.
תומר רוזנר: הוא לא מתמחה נושא הזה, זאת לא העבודה שלו ביום יום.
תומר רוזנר: גם למהנדסים זאת לא עבודה יום יומית.
תומר רוזנר: עכשיו, איך הם ידעו מה ההנחיות שהם צריכים לפעול לפיהם?
תומר רוזנר: אין להם ספר הנחיות שיכול להגיד להם - - - מנהל התכנון, בבקשה.
רחל אברמוביץ: אני מצטערת להגיד אבל אנחנו לא מכינים הנחיות לחיזוק מבנים בצורה פרטנית.
רחל אברמוביץ: קודם כל, אנחנו אחראים על מבנים שנמצאים בהחזקת המדינה ולא רכוש פרטי.
רחל אברמוביץ: יחד עם זאת, אנחנו היינו שותפים להנחיות פרטניות הנדסיות לתמ"א 38.
רחל אברמוביץ: בעצם, חיזוק המבנה לתמ"א 38, לא משנה באיזו קרקע הוא נמצא כרגע, לא צריך בשביל זה מפה.
רחל אברמוביץ: זה מתבצע על-פי תקן ישראלי 413.
רחל אברמוביץ: על מנת לוודא באופן פרטני יותר מה סוג הקרקע שאותו בניין נמצא עליו, יש לבצע קידוחי ניסיון.
רחל אברמוביץ: את זה כל מהנדס קונסטרוקטור יודע, שהוא צריך להיעזר ביועץ קרקע ובגיאולוג.
רחל אברמוביץ: צריך לעשות קידוחי ניסיון ועל סמך זה לקבל דוח פרטני איך לחזק את המבנה הזה, את היסודות.
רחל אברמוביץ: נכון שיש מעט מאוד מהנדסים שהתמחו בזה אבל עדיין הם ישנם.
רחל אברמוביץ: חלק מההנחיות של המהנדסים האלה נמצאים בהנחיות המפורטות כתוספת לתמ"א 38, שזה מחייב אבל במצומצם.
רחל אברמוביץ: אנחנו מתכוונים להפעיל השנה קורס להכשרת מהנדסים לחיזוק מבנים לפי תמ"א 38.
רחל אברמוביץ: משרד הפנים מעולם לא הוציא הנחיות כאלה.
אמנון כהן: מי צריך להוציא את ההנחיות?
רחל אברמוביץ: המהנדס צריך לעבוד לפי תקן ישראלי 413 שנמצא בכל מיני מהדורות.
רחל אברמוביץ: המהדורה האחרונה, אמנם עוד לא קיבלה תוקף אבל היא הכי מתקדמת.
אבי שפירא: אפשר לנסות להסביר לכם משהו.
אמנון כהן: הסתבכתי עם כל הדברים, מסכן המהנדס והאזרח עוד יותר.
אבי שפירא: אפשר לבנות כל דבר איפה שרוצים, למעט דבר אחד – אסור לבנות בניין על העתק פעיל.
אמנון כהן: מי יודע איפה נמצא הדבר הזה?
אבי שפירא: יש מפה.
תומר רוזנר: אבל העובדה שזה קורה.
אבי שפירא: הבעיה לא שזה קורה, הבעיה שזה קורה.
אבי שפירא: אם קורה, אנחנו מסתדרים.
אבי שפירא: אם קרה אנחנו פחות מסתדרים.
אבי שפירא: זה החוק וזה מה שמחייב אותו.
אבי שפירא: כשהוא הולך לבנות בניין במקום שיש בו תנודות קרקע גדולות, תאוצות והתנזלות וכל הדברים האלה, הוא יודע איך להתמודד איתם.
אבי שפירא: הוא גם יודע שהוא צריך לעשות את זה, את זה החוק אומר לו.
אבי שפירא: הוא לא צריך מפה.
אבי שפירא: הוא צריך לדעת איפה הבניין שלו נמצא.
אבי שפירא: ברגע שהוא יודע איפה הבניין שלו נמצא, הוא יודע איך להתמודד עם הבעיה הזאת.
אבי שפירא: אם הוא לא יודע, שימצא מומחה שיגיד לו.
אבי שפירא: איפה אנחנו כן רוצים להתחשב באינפורמציה הזאת?
אבי שפירא: כאשר צריך להחליט איפה שמים גינה ואיפה שמים שכונת מגורים, כדאי שידעו שאיפה ששמים את שכונת המגורים יש בעיה, אז כדאי להחליף.
אמנון כהן: את זה הוא יודע?
אבי שפירא: החומר הזה ישנו.
תומר רוזנר: גם את זה הוא לא יודע.
אבי שפירא: מהנדס העיר צריך להסתכל עליו.
אבי שפירא: זה בחוזר משרד הפנים.
תומר רוזנר: זה נמצא בקנה מידה שהוא לא מספק.
תומר רוזנר: אני לא איש תכנון.
תומר רוזנר: אנשי התכנון אומרים: זה לא מספק אותנו.
תומר רוזנר: אנחנו לא יכולים להשתמש בזה ככלי תכנוני גם בתוכניות מתאר.
תומר רוזנר: זה מה שהם אומרים.
אמנון כהן: זאת בעיה.
אבי שפירא: יש לנו עוד מוסד שגם משתמש בזה וזה המשרד להגנת הסביבה.
אבי שפירא: הוא מפנה כל מפעל להסתכל בחומר הזה ולהכין תסקיר השפעה על הסביבה.
אבי שפירא: בזמן תסקיר השוואה על הסביבה הוא הולך למידע הזה שנמצא כרגע במכון הגיאולוגי ורואה אם יש לו בעיה.
אבי שפירא: היקף הבעיה, איך להתמודד עם הבעיה, זה כבר בתכנון הפרטני.
אבי שפירא: אבל את האינפורמציה הבסיסית יש לו מהמכון הגיאולוגי.
אמנון כהן: מי יכול לפשט את תכנית המתאר הזאת?
אמנון כהן: מי יכול לפשט את המפות האלה?
אבי שפירא: צריך מאוד להיזהר.
אבי שפירא: אני אגיד את דעתי האישית.
אבי שפירא: לא צריך לעשות הכללות מידי גדולות.
אבי שפירא: אנחנו בהחלט מעוניינים להגיע לבדיקה פרטנית ולא כללית.
אבי שפירא: אני מעדיף שהמהנדס יפתור את הבעיה המקומית מאשר מהנדס העיר יגיד לו: באזור הזה מותר ובאזור הזה אסור.
אבי שפירא: אני יכול להגיד לך מניסיון אישי.
אבי שפירא: אתה הולך והתנאים שונים משמעותית.
אמנון כהן: תן לו כלי.
אבי שפירא: אני אומר לך, הכלי הוא בחוק.
אבי שפירא: החוק נתן לו את הכלי.
אבי שפירא: החוק נתן לו את המשוואות.
אבי שפירא: החוק אמר לו: לך לכאן, תסתכל כאן.
אבי שפירא: תכפיל את הפרמטר A עם פרמטר Q.
אבי שפירא: תעשה את הדברים האלה.
אבי שפירא: לכל ישוב מעל 2.5 בתים כתוב לו: אלה תנודות הקרקע שאליהם אתה צריך לתכנן.
אבי שפירא: זה כתוב לו במסגרת תקן 413.
אבי שפירא: יש לו טבלה.
תומר רוזנר: אז אמרו לנו מידע לא נכון.
אבי שפירא: דרך אגב, גם אין מפה.
אבי שפירא: יש טבלאות של שמות של ישובים, הנ"צ המרכזי שלהם ותנודות הקרקע שצריך לתת.
אמנון כהן: זינה, אמרת שאין רשימות.
זינה פרפליצין: בדיוק את זה אמרתי, שעבדנו עם הטבלה הזאת ויש שם אלפי ישובים והיינו צריכים לתרגם את זה לרשויות מקומיות.
זינה פרפליצין: הרגשתי לא נוח עם זה.
זינה פרפליצין: עוד פעם אני אומרת, זה לא קשור לתמ"א 38 כי תמ"א 38 עובדת פרטנית עם כל בניין בהתאם לתקן 2413.
זינה פרפליצין: בודקים את מצבו ההנדסי בזמן הנוכחי ומקבלים החלטה על חיזוק או אי חיזוק.
אבי שפירא: אם אדוני רוצה להחליט אם הוא נותן לישוב עדיפות או עדיפות בסיוע, האינפורמציה נמצאת בתקן.
אבי שפירא: כתוב לך שבטבריה אני דורש 0.4G 0.3G.
אמנון כהן: אבל היא לא יודעת את זה.
אבי שפירא: אבל המהנדס כן יודע כי זה מה שהוא לימד אותנו.
אמנון כהן: אבל אני מחוקק, אני לא מהנדס.
אמנון כהן: רציתי לתת הקלה בבית שאן כי זה האזור הכי מסוכן.
אמנון כהן: תגדירו לי, תגידו לי איך.
אמנון כהן: אין כלום.
אבי שפירא: אנחנו מיינו את הבניינים, נתנו עדיפות בחיזוק בניינים.
אבי שפירא: קבענו קריטריונים.
אמנון כהן: אבל אף אחד לא מבין את זה.
אבי שפירא: חלק מהקריטריונים זה גם הנתונים הסיסמיים.
אמנון כהן: אף אחד לא מבין אותם.
אמנון כהן: עשיתם עבודה ברמה של דוקטורט.
אמנון כהן: מה עם חיזוק המבנים בבתי החולים?
דני לאור: הולך מצוין.
דני לאור: התקן הישראלי לא סיפק אותנו ואנחנו מאמצים גם את התקן הקליפורני לחיזוק בתי חולים.
דני לאור: עכשיו נגמרה העבודה המשולבת, גם של התקן הישראלי וגם התקן הקליפורני.
דני לאור: כולנו תקווה - - -
אמנון כהן: מה יש בקליפורניה שאין פה?
דני לאור: קצת יותר רעידות אדמה, זה הכול.
אמנון כהן: מרוב שהחמרנו, בסוף לא עשינו כלום.
דני לאור: התקן הקליפורני הוא הרבה יותר מחמיר.
אמנון כהן: אולי בארץ לא צריך את זה?
אמנון כהן: למה צריך קליפורני?
אמנון כהן: יש גוף מקצועי שהוא קבע.
אמנון כהן: למה להחמיר?
אמנון כהן: למה להשקיע עוד כסף?
דני לאור: כי התקן הישראלי לרעידות אדמה, ויתקן אותי ד"ר שפירא, אומר שתוכל לצאת מהמבנה בלי שיקרוס עליך תוך פרק זמן.
דני לאור: תקן בתי חולים הוא שונה.
דני לאור: אתה רוצה להמשיך לעבוד בבית החולים לאחר רעידת האדמה.
דני לאור: זה שונה מבניין מגורים, זאת תפיסה שונה.
דני לאור: אנחנו צריכים להבטיח שהמבנה ימשיך להיות פונקציונאלי לאחר רעידת אדמה.
אמנון כהן: אז מה עשינו עכשיו?
דני לאור: אימצנו את התקן הקליפורני.
דני לאור: התכניות נגמרות ובחודש חודשיים הקרובים ניגשים למכרז ביצוע ל-4 בתי חולים.
דני לאור: יש 20 בתי חולים ל-25 שנה ויש סדרי עדיפויות.
אמנון כהן: האוצר אומר שאם תגמור את הכסף ב-10 שנים הוא מסכים, העיקר שתחזק מהר.
דני לאור: לא.
דני לאור: יש תקציב ועובדים לפי התקציב.
אמנון כהן: מה זה משנה אם יוציאו 3.5 מיליארד שקלים ב-10 שנים או ב-25 שנים.
צחי דוד: זה לא מה שאמרתי.
צחי דוד: אמרתי שאנחנו לא נוגעים במה שהצטבר.
דני לאור: בעוד חודשיים יוצאים לביצוע והשנה יתחילו בחיזוק של 4 בתי חולים, שעל-פי כל הקריטריונים, כולל רמות הסיכון, הם ברמה הגבוהה ביותר.
אמנון כהן: משרד החינוך, אנחנו רוצים לעזור לכם לגבי המסלול הירוק.
אמנון כהן: פניתם למשרד הפנים?
אמנון כהן: לשלטון המקומי לבחון מסלול ירוק?
אמנון כהן: עשיתם הצעת מחליטים בממשלה?
אמנון כהן: במה אני יכול לעזור?
אמנון כהן: אני רוצה שתתחיל לרוץ ולא שתיתקע 4 שנים כמו במבנה חדש.
אסף דטנר: עדיין לא עשינו פנייה כי אני חושב שעוד אין לנו מספיק נתונים בשביל לבסס משהו שיכול להגיד שזאת הבעיה שמעכבת.
אסף דטנר: יש הרבה משתנים בעניין הזה.
אסף דטנר: חוץ מזה, השותף העיקרי שלנו זאת הרשות המקומית שהיא המבצעת.
אסף דטנר: ברשויות המקומיות יש כאלה שעובדות יותר לאט וכאלה שעובדות יותר מהר.
אסף דטנר: יש כאלה שלוקחות את זה יותר ברצינות ויש כאלה שפחות.
אסף דטנר: אנחנו מנסים לשדל אותן ולדרבן אותן כל הזמן.
אסף דטנר: גם זה חלק מהמשתנה.
אמנון כהן: בכל מקרה, הוועדה עומדת לרשותכם.
אמנון כהן: במידה ויהיו לכם קשיים עם אחד המשרדים, אנחנו ננסה לעזור לכם להתקדם יותר מהר.
אמנון כהן: רציתי לשמוע מישהו מהשלטון המקומי.
אמנון כהן: איך אתם מתחברים לנושא של חיבור בתי ספר?
אמנון כהן: מחלקות עירייה?
אמנון כהן: בניינים בסיכון?
אמנון כהן: מתנ"סים?
אמנון כהן: גני ילדים?
יוחאי וג'ימה: אני עוסק יותר בהכנה לחירום ופחות בנושא ההנדסי.
יוחאי וג'ימה: בנושא חיזוק בתי ספר אנחנו בקשר עם אסף דטנר.
יוחאי וג'ימה: הוא הופיע אצלנו בוועדת הביטחון.
יוחאי וג'ימה: יוציאו הנחיות של מרכז השלטון המקומי לגבי תאוצות תת קרקע והמלצות למהנדסים לבדוק לפני תכנון של מבני ציבור ובכלל.
יוחאי וג'ימה: לגבי דברים שאנחנו עושים בתוך המרכז.
יוחאי וג'ימה: אנחנו בשיתוף פעולה גם עם הוועדה וגם עם משרד השיכון, להצטרף לקורס של משרד השיכון לגבי מיון מבנים אחרי רעידות אדמה.
יוחאי וג'ימה: אם יהיה קורס שגם יסמיך לחיזוק, אנחנו נשמח להצטרף עם המהנדסים שלנו.
יוחאי וג'ימה: עשינו כבר קורס אחד למהנדסים לחרום, כדי להכיר את כל מערכת החירום ואיך היא עובדת.
יוחאי וג'ימה: אנחנו מנסים לעשות עוד קורס.
יוחאי וג'ימה: אנחנו במגעים עם פיקוד העורף להמשיך עוד קורסים נוספים.
אמנון כהן: התקן של רעידות אדמה נמצא באינטרנט של השלטון המקומי?
יוחאי וג'ימה: אני אבדוק את זה.
אבי שפירא: התקן נמצא במכון התקנים.
אבי שפירא: אין מהנדס שצריך לעשות משהו ולא מחפש את התקן.
משה לרר: אני מנהל מחלקת החירום בעיריית חיפה.
משה לרר: כדאי שתשמעו ברמת הרשות כי דיברו על רזולוציות.
אמנון כהן: בבקשה, זה חשוב לנו לדעת.
משה לרר: עיריית חיפה מתייחסת לנושא במלוא הרצינות.
משה לרר: את ד"ר אבי שפירא אנחנו רואים תכופות, אם זה ברמת המפגשים שמתקיימים עם גורמי על שאמונים בנושא של תמ"א.
משה לרר: מבחינת מיפוי, מיפינו את כל המבנים, כולל מבנים רבי קומות.
משה לרר: מבחינת שנתון, יש לזה השפעה ומשמעות בהיבט של חיזוקים.
משה לרר: סך-הכול ההיענות של האזרחים לנושא החיזוקים, על-פי בסיס הנתונים שיש לי, היא ברמת מודעות גבוהה.
משה לרר: כרשות הקמנו מסגרת חילוץ.
משה לרר: הנחת היסוד אומרת שעד 72 שעות ואולי מעבר לזה, לא נראה את גורמי ההצלה של פיקוד העורף.
משה לרר: העברנו השתלמות מול מד"א וקב"א וסיימנו את הנושא עם שילוב זרועות יחד עם גורמי ההצלה.
משה לרר: למעשה דימינו מבנה עירוני ומה קורה בקרות אירוע.
משה לרר: כמו שנאמר, השנה היא שנת מודעות לרעידות אדמה והמודעות מאוד גבוהה.
משה לרר: אני לא מדבר על התכנים הפנימיים שאנחנו עושים לכל הרשתות החברתיות באינטרנט וכדומה.
משה לרר: לגבי ההערות שנאמרו פה על ידי חבר הכנסת חנין ועל ידך.
משה לרר: נראה לי, שעל פניו הירידה למיקרו, לאזרח, לתושב, זה עדיין לא זה.
משה לרר: אני חושב שיש פה מקום לעוד הרבה עשייה.
משה לרר: לבוא אחר-כך ולהגיד: איפה היינו ואיפה שגינו, זאת בעיה.
משה לרר: אנחנו מנסים להציף בעיות ולנסות לתת פתרונות לוקאליים מבלי להתבסס עדיין על גורמי העל.
משה לרר: אנחנו עובדים עם רח"ל בצמוד בכל מה שקשור ברעידות אדמה.
משה לרר: אנחנו מקיימים הרבה מאוד תרגילים פנימיים במסגרת ההיערכות המקומית.
אמנון כהן: מי האחראי להכשרת מהנדסים?
אמנון כהן: הבנתי שאין מספיק אנשים שמתמקצעים.
משה סוברנו: יש שני סוגים.
משה סוברנו: תחום אחד זה הנושא שנעשה עם הוועדה ורחל מרכזת את הנושא.
משה סוברנו: יש לנו מהנדסים מרותקים לחירום.
משה סוברנו: זה קורס שאנחנו מגבשים אותו.
משה סוברנו: הם מוכשרים למיון הנזקים ולהערכת הנזקים הראשוניים כדי להגדיר - - -
אמנון כהן: אני רוצה להכשיר אותם לפני כן, שידעו לחזק.
משה סוברנו: אנחנו מתכננים קורס למהנדסים לחיזוק מבנים.
משה סוברנו: אנחנו גם בקשר עם הרשויות המקומיות ואיגוד המהנדסים.
משה סוברנו: אנחנו מעריכים שכן נצליח לקיים אותו.
משה סוברנו: זאת לא קבוצה מאוד גדולה של מהנדסים, אבל אלה מהנדסים שיעברו הכשרה ייעודית לנושא הזה.
חיים כהן: אני מהמשרד לביטחון פנים, מרחב שפלה.
חיים כהן: אני חבר בוועדת ההיגוי.
חיים כהן: אני חייב להגיד שנעשית עבודה גדולה מאוד בתחום של הוועדה.
חיים כהן: יש היערכות כוללת של כל משרדי הממשלה וכל הגופים.
חיים כהן: הרבה מאוד מושקע השנה בנושא הזה.
חיים כהן: באמירה אישית שלי, במבחן התוצאה, במרכיבים, אם אנחנו בודקים בשיטת הפארטו, את המרכיבים שישפיעו על התוצאה הסופית באירוע רעידת אדמה, ברור שחיזוק המבנים הוא הנושא המרכזי והעיקרי.
חיים כהן: כתלמידו של ד"ר אבי שפירא, שאני שומע אותו השכם והערב ובנושא הזה, כולנו מבינים את זה.
חיים כהן: מצד שני, אי-אפשר להשאיר את המלאכה לכוחות השוק, מי שרוצה יעשה ומי שלא רוצה לא יעשה.
חיים כהן: פה צריך לייצר איזה מנגנון.
חיים כהן: אני מנצל את ההזדמנות שאני פה בכנסת.
חיים כהן: צריך ליצור מנגנון שהוא מחייב.
חיים כהן: מי שצריך להוביל את המהלך הזה זה השלטון המרכזי והשלטון המקומי.
חיים כהן: צריך לחייב את האזרחים וכאן אני קצת חולק על אבי.
חיים כהן: נכון שיש אחריות לאזרחים והם צריכים לקחת אחריות על החיים שלהם, אבל יש המון חוסר ידע וחוסר מודעות.
חיים כהן: ראשי הערים צריכים להוביל את המהלך הזה עם מנהיגות, עם נכונות ומודעות עצמית עמוקה לחשיבות של העניין ולהניע את המהלכים כל אחד בתחומו.
חיים כהן: לא הצלחנו לייצר את המנגנון הזה שמחייב כל ראש עיר להוביל את המהלך הזה.
חיים כהן: יש המון בעיות שעלו פה: חוסר במהנדסים, הכשרה, ידע וכדומה.
חיים כהן: אגב, ברמה הלאומית זה ישנו.
חיים כהן: הבעיה איך זה מגיע לנקודות הקצה למטה.
חיים כהן: אני לא אומר את הדברים מהעמדה של המשרד לביטחון פנים, אני אומר את זה בעמדה של מי ששותף למהלכים האלה באופן כללי.
חיים כהן: צריך לייצר מנגנון מחייב בתכנית חירום לאומית ומחייבים את כל ראשי הרשויות להיכנס לעניין הזה.
חיים כהן: אני יודע שיש רשויות שיש להן כל מיני אינטרסים של חניות ושל חוסר חניות והן מחליטות שהן לא נכנסות לעניין הזה.
חיים כהן: זה לא יכול להיות במדינה מתוקנת, אם אנחנו רואים אותנו כמדינה מתוקנת.
אמנון כהן: אני אסכם את הדיון: התרשמנו מהעבודה של הוועדה, שהיא ועדת היגוי להיערכות לרעידות אדמה.
אמנון כהן: אני היום בתחושה שהמדינה לא עושה מספיק על-מנת לפתור את הבעיה של רעידות אדמה מבחינת חיזוק מבנים, מבחינת חיוב של הנושא הזה.
אמנון כהן: כל הנושא של תמ"א38, הוא יוזמה ברוכה, אבל גם פה התרשמנו שהיא לא מחייבת.
אמנון כהן: צריך למצוא דרכים לחייב את אזרחי מדינת ישראל, בייחוד באזורי פורענות, לבצע חיזוק המבנים ולא שהדבר ייעשה רק מרצונם.
אמנון כהן: אפילו לעשות מהלכים לפרסם באותה עיר איזה מבנים צריכים לעבור חיזוק.
אמנון כהן: או הפוך, לשים תו איכות על מבנה שחוזק.
אמנון כהן: כאשר המחיר של המבנה יעלה גם הדיירים ייהנו מזה.
אמנון כהן: בניין שלא יהיה לו תו תקן ערכו יירד.
אמנון כהן: אתם ועדת היגוי, אתם צריכים להציע כל מיני פיתרונות.
אמנון כהן: נהוג לחשוב שהחיזוק האידיאלי זה תמ"א 38.
אמנון כהן: אני לא בטוח שזאת השיטה היחידה הבלעדית.
אמנון כהן: אני מבקש מכם לבחון איך זה מתרחש בעולם.
אמנון כהן: יתכן ויש שיטות אחרות, בלי לתת קומות למעלה ולמטה.
אמנון כהן: אחר-כך יש בעיות של חנייה, בעיות של קניין.
אמנון כהן: יתכן ויש שיטות לחיזוק מבנה.
אמנון כהן: רק לחזק את המבנה, לשים עמוד פה ושם.
אבי שפירא: תמ"א 38 מאפשרת את זה.
אמנון כהן: אמרתי שאין פיתרון.
אמנון כהן: תמ"א 38 עובדות רק באזורים מסוימים.
אמנון כהן: יש אזורים מסוימים שתמ"א 38 היא לא כלכלית ולכן שם המדינה צריכה לבוא ברמה הלאומית.
אמנון כהן: אתם תגידו איזו שיטה הכי טובה ואיזה חיזוק מתאים.
אמנון כהן: לא יהיה חיזוק של 90% אלא יהיה חיזוק של , 70%, לפחות אני כמדינה יודע שחיזקתי משהו.
אמנון כהן: בדרך-כלל מדובר באזורים עם אוכלוסיה חלשה ואני רוצה שהם ישתתפו.
אמנון כהן: אפשר לתת להם הלוואות מקום שאותם הם יחזירו לאט לאט וחלק יבוא משיקום שכונות כזה או אחר.
אמנון כהן: פה צריך את הראייה שלכם כמקצוענים בתחום הזה.
אמנון כהן: צריך ללמוד איך התמודדו בעולם עם תופעה של אזורים מוכי רעידות אדמה.
אמנון כהן: אנחנו צריכים להיות אור לגויים אבל אפשר ללמוד גם מהגויים משהו יפה שהם עשו ולאמץ את התקן שלהם.
אמנון כהן: ייצא מכתב לראש הממשלה שהיה פה דיון ואנחנו מבקשים לבחון חיזוק מבנים בשיטות שונות ואחרות כי תמ"א 38 היא לא מחייבת.
אמנון כהן: מצד שני, היא לא מתאימה לכל האזורים מבחינה כלכלית לכן צריכים לבחון סוגיות נוספות.
אמנון כהן: אנחנו גם מבקשים לפשט את כל הנושא של המפה הסיסמולוגית כדי שהיא תהפוך לכלי תכנון והיא תעבור לוועדות התכנון.
אמנון כהן: חייבים לפשט אותה כדי שתהיה קריאה כדי שידעו בדיוק מה המשמעות.
אמנון כהן: שהאזרח הפשוט יידע איפה הוא גר, איזה סוג חול יש לו.
אמנון כהן: אם הוא רוצה לבנות, שהוא יוכל לדעת.
אמנון כהן: דיברנו על-כך שחיזוק המבנים לא יהיה בהתנדבות.
אמנון כהן: המדינה צריכה לחשוב לחייב את אזרחיה לחזק את המבנים שצריכים חיזוק.
אמנון כהן: אף אמרנו שיינתן תו איכות.
אמנון כהן: מבנה שחוזק ועבר את כל השלב הזה יקבל תו איכות מטעם המדינה או מטעם משרד ממשלתי.
אמנון כהן: השווי של הנכס ושל הבניין יעלה וזה ייתן גם תמריץ לשכנים גם לחזק את המבנה.
אמנון כהן: אני מבקש ממשרד החינוך, אנחנו לעזר לכם.
אמנון כהן: כל משרד ממשלתי שחושב שאנחנו יכולים לסייע במשהו, בשמחה רבה.
אמנון כהן: הוועדה פתוחה לסייע ולעזור.
אמנון כהן: משרד הפנים ורשויות התכנון, פה זה הבית שלכם.
אמנון כהן: על סדר-היום: הצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (איסור הוצאה מישראל של כספי מסתנן - הוראת שעה), התשע"ב- 2012 והצעת החוק איסור הלבנת הון (הוצאת כספים מישראל בעבור מסתנן - עבירת מקור) (הוראת שעה), התשע"ב-2012.
אמנון כהן: הממשלה ביקשה לקדם את הצעות החוק.
אמנון כהן: על פניו נראה לי שאלה חוקים לא פשוטים.
אמנון כהן: הממשלה רוצה לבחון את הדברים ולכן היא הביאה את זה כהוראת שעה.
אמנון כהן: אנחנו נרצה לשמוע לגבי הצעת החוק ולדעת האם החוקים האלה עומדים בכל האמנות הבינלאומיות שמדינת ישראל חתומה עליהן?
אמנון כהן: ישבתי עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
אמנון כהן: יתכן ויש פה דברים שנצטרך לתת עליהם את הדעת ונצטרך להתמודד איתם גם בערכאות משפטיות.
אמנון כהן: חייבים להוציא חקיקה מאוזנת שתעמוד בכל המבחנים הבינלאומיים.
אמנון כהן: הבנתי שיש אולי בעיה לגבי אמנת קרן המטבע.
אמנון כהן: כבר נכנסנו ל-OECD ויתכן שגם שם יש בעיה.
אמנון כהן: יש גם את האמנה בין האיחוד האירופי.
אמנון כהן: כמובן שצריך לבחון את כל הסוגיה הזאת.
אמנון כהן: כמובן, בתוך הליבה של הצעת החוק, צוות הוועדה ישב עם משרדי הממשלה לפני כחודש והעלה הערות.
אמנון כהן: יש משרדים שהבטיחו תשובות אולם עדיין לא קיבלתנו.
אמנון כהן: מבחינתי זה לא בסדר, כי אנחנו רוצים להיות מתואמים ולדעת על מה מסכימים ועל מה כי אנחנו רוצים להתקדם.
אמנון כהן: בגלל שהנושא היה דחוף והממשלה ביקשה לזרז עד כמה שאפשר, אפילו בתקופת הפגרה, אז אנחנו נקיים את הדיון, נגיע להבנות ונראה איך אנחנו מתמודדים עם החוק.
אמנון כהן: המדינה מתמודדת עם בעיה קשה של מסתננים.
אמנון כהן: כוועדה סיירנו גם בדרום תל-אביב וקיימנו דיונים רבים בנושא.
אמנון כהן: יש מכת מדינה בנושא.
אמנון כהן: אבל, גם כשמטפלים בנושא, צריך לטפל באופן כזה שיעמוד באמות מידה ראויות.
אמנון כהן: כמובן, מלכתחילה, אסור היה להכניס אותם אם אנחנו לא רוצים.
אמנון כהן: אני יודע שהגדר כרגע מונעת הרבה מהבעיות האלה, אולם היא עדיין לא הושלמה.
אמנון כהן: הובטח שעד סוף השנה הגדר תושלם.
אמנון כהן: זה ימנע מאיתנו את המצב שאדם כבר נמצא כאן וצריך לתת לו לאכול וכלכלה כי אנחנו מדינה הומניטארית וצריך לתת לו גם בריאות.
אמנון כהן: שלא נעמוד במצב שהוא נכנס לכאן ועכשיו זה באחריותנו.
אמנון כהן: לכן האפקט של הגבול הוא מאוד חשוב.
אמנון כהן: אני מברך את הממשלה שהיא מתקדמת בזה ומסיימת.
אמנון כהן: אמנם קצת מאוחר אבל עדיף לנו לסגור את זה.
אמנון כהן: כמובן שאחר-כך אנחנו צריכים לטפל בכל אלה שנמצאים כאן.
אמנון כהן: כמובן אנחנו לא מדברים על אלה שמקבלים כאן את המקלט, כאנשים שזקוקים למקלט ומקבלים את כל הדברים הנלווים, אלא מדובר במסתנני עבודה שמגיעים לכאן באופן לא חוקי ואנחנו רוצים להוציא אותם כמה שיותר מהר.
אמנון כהן: משרד המשפטים יסביר את הצעת החוק.
אביטל שטרנברג: אני אפתח ואחר-כך חבריי וחברי למשרדים השונים יוסיפו.
אמנון כהן: קודם נדבר על הצעת החוק הראשונה.
אמנון כהן: תסבירי ברמת המקרו.
אביטל שטרנברג: ההקדמה היא הקדמה כללית.
אביטל שטרנברג: הממשלה מבקשת את אישורכם לשתי הצעות החוק שמונחות כאן בפניכם.
אביטל שטרנברג: בעקבות הפרסום של "הנוסח בכחול" וקבלת הערות, עשינו "בנוסח הכחול" כמה תיקונים, רובם בעקבות הערות טובות שקיבלנו מהלשכה המשפטית של הכנסת.
אביטל שטרנברג: בין היתר, אנחנו מבקשים להוסיף הגדרה של רכוש והוצאת רכוש במקום ההגדרות שישנן ב"נוסח הכחול".
אביטל שטרנברג: אנחנו קיבלנו את ההערה של הלשכה המשפטית בעניין הקטנת העונש למסתנן.
אביטל שטרנברג: אנחנו הסכמנו לתחילה נדחית של שבועיים.
אביטל שטרנברג: אנחנו נתאים את התקופות של הוראת השעה שכאן לתיקון שנעשה בינואר לחוק למניעת הסתננות, דהיינו, משך התוקף של שני דברי החקיקה האלה יהיה עד 18.1.2015.
אביטל שטרנברג: אנחנו גם מאוד התלבטנו לגבי ההערה על היקפו של החריג ההומניטארי.
אביטל שטרנברג: בהיסוס אנחנו מוכנים לשקול הורדה של המילים "ברורה ומוחשית".
אביטל שטרנברג: זה היה לעניין ההערות שקיבלנו לפני חודש.
אביטל שטרנברג: שקלנו אותן במלוא כובד הראש.
אביטל שטרנברג: היו אצלנו הרבה מאוד דיונים בעקבות הישיבה שקיימה עם הלשכה המשפטית של הכנסת ואנחנו מודים לה מאוד על ההערות.
אביטל שטרנברג: אני רוצה לחזור כמה צעדים אחורה ולדבר על תופעת ההסתננות שאותה חווה מדינת ישראל למעשה מסוף 2005.
אביטל שטרנברג: אנחנו מדברים על תופעה שלא ידענו כמותה.
אביטל שטרנברג: היום נמצאים בישראל למעלה מ-65,000 מסתננים.
אביטל שטרנברג: אכן, מרביתם מגיעים מסודן ומאריתריאה.
אביטל שטרנברג: אריתריאה זאת מדינה שלא ניתן להחזיר אליה.
אביטל שטרנברג: לגבי סודן השאלה היא קצת יותר בעייתית.
אביטל שטרנברג: אנחנו לא מדברים כאן על פליטים במובן המקובל אלא בגלל היעדר יחסים דיפלומטיים אנחנו לא יכולים להחזיר את האנשים לשם.
אביטל שטרנברג: יחד עם זאת, על-פי המידע שמצוי בידנו, בין היתר על סמך תשאולים שנעשים לאנשים שמגיעים לכאן וגם ממקורות אחרים, אנחנו מבינים שמניע מאוד מרכזי להגעה לישראל דווקא הוא מניע כלכלי.
אביטל שטרנברג: לכן, על-מנת לצמצם את התמריץ בהגעה לישראל, בהגירה כלכלית, אנחנו מבקשים למנוע את האפשרות להוציא כספים מישראל לתקופה מוגבלת ועדיין עם חריגים.
אביטל שטרנברג: זאת אומרת, ישנו החריג ההומניטארי וכשמסתנן יוכל לצאת מהארץ, הוא יוכל להוציא כספים שהוא חסך כאן.
אביטל שטרנברג: אנחנו חושבים שזה אמצעי משלים לאמצעים שמדינת ישראל נקטה עד היום.
אביטל שטרנברג: בין היתר, הקמת הגדר שעומדת כרגע על סף סיומה.
אביטל שטרנברג: ישנו התיקון לחוק למניעת הסתננות ואמצעים נוספים.
אביטל שטרנברג: אני רוצה להגיד משהו לגבי העברת כספים לאפריקה בכלל ולמדינות הספציפיות בפרט.
אביטל שטרנברג: ההיקף של העברת כספי שכר עבודה של מהגרים מאפריקה לאפריקה הוא במימדים כמעט בלתי נתפסים.
אביטל שטרנברג: מהנתונים שיש, למשל, לגבי אריתריאה, הנתונים האחרונים הם מ-1999, 32% מהתל"ג הם מאותם כספים שמעבירים נתיני המדינה מחוץ לארץ אל תוך המדינה.
אביטל שטרנברג: גם בסודן אנחנו מדברים על משהו שהוא בין 6%-7% מהתל"ג ואלו נתונים קצת יותר מעודכנים.
אביטל שטרנברג: על סמך פעולות אכיפה שנעשו לאחרונה אצל נותני שירותי מטבע, אנחנו מעריכים שהיקף העברת הכספים לישראל – אני אומרת את הנתונים מאוד בזהירות משום שהם נעשו אמנם על סמך פעולות אכיפה אבל עדיין שלא מיצו את כלל נותני שירותי המטבע – אנחנו מעריכים בהערכה זהירה את היקף העברת הכספים בכ-600 מיליון שקלים מידי שנה על ידי המסתננים אל ארצות המוצא.
אביטל שטרנברג: לכן, מדובר פה בתמריץ כלכלי מאוד משמעותי.
אביטל שטרנברג: לכן אנחנו מבקשים לתת לו מענה גם באמצעות החוק הזה.
אביטל שטרנברג: יחד עם זאת אנחנו ערים לעובדה שבכל זאת יש פה חקיקה שפוגעת בזכויות ולכן השתדלנו מאוד שהיא תהיה מאוד מאוד מדתית.
אביטל שטרנברג: ראשית, לגבי משכה.
אביטל שטרנברג: מדובר בהוראת שעה לשנתיים וחצי.
אביטל שטרנברג: ישנם כספים שניתן להוציא.
אביטל שטרנברג: ישנו סייג הומניטארי וגם הכספים שניתן להוציא.
אביטל שטרנברג: ההערכה היא מאוד מאוד מקלה.
אביטל שטרנברג: זאת אומרת, היא מניחה שאדם עבד במשך כל התקופה, הצליח לחסוך סכומים מאוד משמעותיים.
אביטל שטרנברג: אנחנו כמובן לא מתחשבנים איתו על סכומים שהוא הוציא בעבר.