GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: שלא היתה השפעה, כאילו.
דב קהת: זה מה שהמחקרים הראו, שלא היתה השפעה.
ניצן הורוביץ: דיברתם עם משרדי הממשלה הרלבנטיים, בנושא?
ניצן הורוביץ: כנראה שלא פניתם.
דב קהת: לא רק שפנינו, אלא גם נציג של התמ"ת היה חבר של הוועדה.
רונית תירוש: אנחנו לא קיבלנו את הדוח שלכם, המפורט, עם ההסברים.
דב קהת: זה לא באחריותי.
אמנון כהן: קודם כל ניתן למר קהת להציג את הדוח שלו, ממה הוא נלקח, למה הגעתם, הבנות והסכמות - גם ראיתי שראיתם רגישויות ציבוריות אחרות, גם.
אמנון כהן: תציג, הכל יהיה פתוח ותהיה הזדמנות לכולם לדבר, ותוכלו לשאול שאלות, ובסופו של דבר נצטרך להכריע, או להשאיר כמו היום או שנביא החלטה אחרת.
דב קהת: אשתדל לעשות את זה קצר ומרוכז.
דב קהת: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, כל הקהל שיושב פה – ראשית, אני עשיתי את העבודה בהתנדבות, לא בשכר.
דב קהת: הוועדה כללה 9 חברים.
דב קהת: היה שם מתמטיקאי בכיר, פרופ' למתמטיקה, משנה ליועץ משפטי לממשלה לשעבר, נציג הסתדרות, הנציג התעשיינים, נציג התמ"ת- בקיצור, ועדה רחבה ביותר.
דב קהת: הוועדה קיבלה לידיה את כל הוועדות הקודמות שקדמו לה, על המלצותיהן – כל הוועדות, גם כשהיו שרים לא דתיים, כולם הגיעו למסקנה לגבי השאלות של ההשפעות – העליתם את זה, למרות שזה לא היה הנושא המרכזי, בהחלט התייחסנו, אם זה לנושא אנרגיה, תאונות דרכים, השפעה על השינה, ועוד מספר סוגיות כיוצא באלה.
דב קהת: אז קודם כל עיינו במחקרי הכנסת.
דב קהת: הכנסת עשתה מחקר מקיף, ריכזה מחקרים מכל העולם ובכל המחקרים האלה השורה הסופית היא שאין ראיות, לא לכאן ולא לכאן.
דב קהת: לא התעצלתי ונסעתי למועצת אירופה על חשבוני האישי.
דב קהת: פתחתי את המחקרים שלהם.
דב קהת: הם הפנו אותי למחקרים שנעשו לאחרונה, במונטנה ובניו זילנד, שדווקא הראו תוצאות הפוכות לחלוטין, כלומר, שיש עלויות גבוהות יותר באנרגיה בשעון קיץ, והסיבה, כמו שהם מסבירים אותה – כיוון שהגורם המשפיע הוא מזגן.
דב קהת: פה אתם הרי יושבים גם בקיץ וגם בחורף באותה תאורה.
דב קהת: התאורה לא משתנה – לא לפי שעות קיץ, לא לפי שעון חורף.
דב קהת: הערה אישית קטנה – אני, בזמנו, הקמתי עמותה לבניה לגובה שדחפה את הבניה לגובה במדינת ישראל, וניסיתי גם להקים עמותה, ונכשלתי, של בניה חשופה לאור.
דב קהת: מי שמכיר את פריז ודאי מכיר איך בניין פתוח - -
אמנון כהן: הם מנצלים את האור ולא את התאורה.
דב קהת: בדיוק.
דב קהת: בארץ הדבר הזה לא קיים, לא הצליחו לקדם אותו כלל וכלל.
רונית תירוש: נעבור ללדים.
דב קהת: זה גם טוב.
דב קהת: כל חיסכון באנרגיה, כל אנרגיה חלופית היא מבורכת, ללא שום ספק.
דב קהת: בעיקר אם עושים אותה נכון.
דב קהת: לקחנו לידינו את החוק הקיים.
דב קהת: הוא תוצאה של בישול בכנסת – הסכם בין מרצ, ליכוד וש,ס, שהביאו לחוק הקיים.
ניצן הורוביץ: תוציא את מרצ מהעניין, כי זה לא נכון.
ניצן הורוביץ: אתה חוזר על זה פעם אחר פעם.
אמנון כהן: ג'ומס היה שותף.
ניצן הורוביץ: - - ההצבעה במליאה, הוא לא היה מציע, זה היה עוד הרבה יותר גרוע ממה שעכשיו.
ניצן הורוביץ: זו הרי הצעה של ש"ס, של דוד אזולאי.
ניצן הורוביץ: אז מספיק להגיד את זה כבר.
ניצן הורוביץ: אם אתה אומר כך זה מראה גם על רצינות המסקנות של הדוח שלך.
ניצן הורוביץ: אם אתה מגדיר את המצב הנוכחי כבישול של מרצ אז כך אני יכול להתייחס למה שהוצאת תחת ידיך.
אמנון כהן: אני הייתי אז בכנסת , ומי שקידם את הצעת החוק, קודמי בתפקיד בוועדת הפנים והגנת הסביבה, מכובדי מהסיעה, חבר הכנסת אזולאי, והוא כן היה בקשר מתמיד וצפוף עם חבר הכנסת ג'ומס, חיים אורון, ובתיאום אתו.
ניצן הורוביץ: זה לא היה בתיאום אתו, זה היה בניגוד מוחלט לדעתו.
אמנון כהן: לא נכון, לא נכון.
ניצן הורוביץ: הרגע האחרון של ההצבעה במליאה כדי לקבוע לבסוף את תאריך ההתחלה של שעון הקיץ בצורה סבירה, אז הוא הציע שאו התאריך ההתחלתי או הסופי יהיה בהתאם ללוח העברי, וזה מה שהיה.
ניצן הורוביץ: אם היתה מתקבלת ההצעה של דוד אזולאי וש"ס, שעון הקיץ היה עוד יותר קצר מאשר הוא עכשיו.
אמנון כהן: אוקיי, אז הוא היה בכל מקרה שותף.
אמנון כהן: ועוד משהו – שר הפנים דאז היה אופיר פינס פז, שאנחנו מכירים אותו שדעותיו הן קצת יותר לכיוון מרצ.
אמנון כהן: לכן אני אומר - -
דב קהת: הנה, כבר ההערה שלי עשתה עניין בדיון.
אמנון כהן: זה קונצנזוס היה, עד כמה שאפשר.
אמנון כהן: אי אפשר את הכל.
ניצן הורוביץ: אפשר להגיד כל דבר, אין שום בעיה.
דב קהת: בכל אופן, הרי העניין שלנו לא היה בחוק הקיים, העניין שלנו היה לעשות רפורמה.
דב קהת: לכן פנינו לציבור הרחב, למעלה מ- 600 איש פנו, גם זימנו לדיון ולא נרתענו לזמן אנשים כמו שטרסלר, שאגב- היתה לו הצעה מצוינת שקיבלנו אותה, למרות שהוא תקף אותנו אחר כך בתקשורת.
דב קהת: אבל היינו מוכנים לזה, לא התרגשנו.
דב קהת: חשבנו שחשוב מאד לשמוע כל מי שיש לו מה להגיד בעניין.
דב קהת: בכל אופן, החוק הקיים הוא חוק שיוצר איזשהו קשר, ומבחינתנו ראינו שהוא עושה איזושהי מחלוקת בעם.
דב קהת: אחת המטרות של החוק היתה לנתק בין נושא יום כיפור לבין החוק.
דב קהת: וזה עשינו – עשינו ניתוק, התחברנו ללוח הלועזי - - -
אמנון כהן: הלא עברי.
אמנון כהן: לפי ההצעה שלכם – זה הלוח הלועזי.
דב קהת: לועזי לחלוטין.
אמנון כהן: זה ישתנה מבחינת הלוח העברי.
אמנון כהן: כל שנה זה ישתנה.
דב קהת: נכון.
דב קהת: כדי לעשות קבוע, כדי להגדיל את מספר הימים.
דב קהת: אני קורא לזה "שעון אור", ואסביר גם למה.
דב קהת: אז עשינו כמה הישגים – ההישג הראשון הוא שהתחברנו לחלוטין לאירופה, בהתחלה.
דב קהת: כלומר, אנחנו מתחילים תמיד שלושה ימים לפני אירופה , את השעון.
דב קהת: הם מתחילים ביום ראשון האחרון של מרץ.
דב קהת: היות שבמעבר מפסידים שעה צריכים ליצור נוחיות לציבור ולכן הזזנו את זה לבין יום חמישי לשישי כדי שסוף השבוע יאפשר.
דב קהת: אצלם זה יום ראשון, לכן הם נצמדו ליום ראשון.
דב קהת: אנחנו הלכנו שלושה ימים לאחור.
דב קהת: לסוף – לקחנו את אוקטובר, ונסביר למה – כלומר, לקחנו ה- 1 לאוקטובר, זה יוצא במוצאי שבת הראשון.
דב קהת: כפי שאמרת, בשנה הבאה זה יוצא 6 באוקטובר.
דב קהת: זה נותן כ- 193 ימים.
דב קהת: אגב, לגבי נושא האנרגיה, במחקרים שמצאתי באירופה, מצאתי שני מחקרים שיצאו רק לאחרונה במונטנה בארצות הברית ובניו זילנד, שמראים - - -
דב חנין: זה לא באירופה.
דב חנין: רק למען הפרוטוקול – שלא תהיה תחושה לציבור - - -
דב קהת: אם מישהו לא יודע שמונטנה וניו זילנד הם לא באירופה – הוא היה צריך להקשיב יותר לתכניות של חבר הכנסת ניצן הורוביץ, הוא היה יודע יותר איפה נמצא מה.
דב קהת: אני הייתי חסיד גדול של התכניות שלו, פחות חסיד שלו בכנסת - - -
ניצן הורוביץ: תן לי הזדמנות לשכנע אותך, נתייחס לגופם של דברים ותראה את המחקרים האמיתיים.
ניצן הורוביץ: לא מה שרוצים להשיג אלא מה שבאמת.
ניצן הורוביץ: אני בטוח ש - - -
דב קהת: אני בטוח ההפך - -
דב חנין: איך אתה בטוח ההפך לפני ששמעת אותו?
דב קהת: כמו שהוא בטוח.
דב קהת: אני מכיר אותו כל כך הרבה שנים, שאני מכיר.
דב קהת: אז במונטנה ובניו זילנד המחקרים הראו חד משמעית שבקיץ, כשהולכים לשעון קיץ מבזבזים הרבה יותר אנרגיה, והסיבה היא המזגנים , כי התאורה ממילא מתפקדת באותה מידה.
דב קהת: זה בניגוד לכל המחקרים האחרים שלא הצליחו למצוא נתונים תקפים לכאן או לכאן.
דב קהת: אגב, עוד דבר מעניין – לקחנו מחקר, של מינה צמח, מישהי שחברי הכנסת גם מכירים ונשענים על העבודות שלה.
דב קהת: דבר מעניין – מחקר שנעשה בזמנו בוועדת מרקוביץ לפני כ- 15 שנה, הראה ש- 80% רצו שינוי, כי אז היו באמת 150 ימי שעון קיץ.
דב קהת: אנשים אמרו – זה לא הגיוני, יש כאן בעיה.
דב קהת: במחקר שלנו כאשר הצבנו 3 חלופות – להשאיר את המצב הקיים, להאריך את שעון הקיץ או לקצר את השעון, קיבלנו שרק 50% רצו להאריך לפי המצב הקיים, לא לפי ההמלצה שלנו.
דב קהת: אני אפילו יכול להניח במלוא הצניעות שאם היינו עושים את המחקר על התאריכים שהגענו אליהם, כי הרי עשינו את המחקר לפני שהגענו למסקנות, אני מניח שהמספרים היו ודאי משתנים מאד.
דב קהת: אגב, במגזר הערבי – 52% רצו להשאיר את המצב הקיים.
דב קהת: במגזר היהודי – 50% רצו להאריך, ו – 46% התנגדו להארכה.
דב קהת: במגזר הערבי 52% התנגדו להארכה.
רונית תירוש: מה היתה השאלה, בסקר?
יניב רונן: סליחה, זו הצגה בעייתית מאד.
דב קהת: שלוש שאלות.
דב קהת: אמרנו מה אומר החוק הקיים, שאלנו – האם אתה רוצה להאריך, האם אתה רוצה להשאיר את המצב, האם אתה רוצה לקצר.
דב קהת: זו היתה השאלה המובילה בסקר.
דב קהת: היו גם כל מיני שאלות משנה.
רונית תירוש: יש לכם הסבר למה?
דב קהת: יש כל מיני השערות, אבל תכף אני אסביר שההשערה העיקרית בכלל, שאנשים רוצים להאריך זה עניין של תפיסת הנוחות.
דב קהת: כולם אוהבים אור בסוף היום.
רונית תירוש: להאריך זה ברור לי.
רונית תירוש: למה אנשים ירצו להשאיר או לקצר - לא ברור לי.
דב קהת: יש כאלה שאומרים – המצב טוב, למה לי לשנות.
דב קהת: זה מה שאנשים ענו.
דב קהת: אחד המומחים שהופיעו בפנינו זה מומחה לאקלים, פרופ' קותיאל .
דב קהת: הוא אמר – יש את ימי השוויון, 21 במרץ ו – 23 בספטמבר.
דב קהת: זאת אומרת – יש לנו 12 שעות אור ו- 12 שעות חושך.
דב קהת: זה, בעצם, התאריך הקיים.
דב קהת: אגב, בדיעבד השנה זה קרה כך.
דב קהת: זה נפל על אותו הזמן של התאריך העברי.
דב קהת: זה נותן בסביבות ה- 185 יום.
דב קהת: זה היה נראה לנו הגיוני.
דב קהת: על זה אנחנו ביססנו ואמרו – איך אפשר להרחיב את זה, איך אפשר קצת להרחיב את זה, ללכת מעבר לזה.
דב קהת: איפה הבעיה?
דב קהת: וכאן זו הנקודה הכי חשובה: אומרים לנו – למה לא ארצות הברית, למה לא אירופה, למה כשעדיין חם יש שעון חורף.
דב קהת: אז אני רוצה להגיד לכם כך: קודם כל, מה לעשות?
דב קהת: שמו אותנו בדרום.
דב קהת: מה זה אומר?
דב קהת: - מקסימים שעות אור בישראל זה – 14, מקסימום שעות חושך זה 14.
דב קהת: זה המשחק שיש בין הבוקר לערב.
דב קהת: באירופה זה 16 שעות.
דב קהת: כלומר, המשחק גדל בעוד שעתיים.
דב קהת: מקסימים שעות אור ומקסימום שעות חושך זה 16.
דב קהת: בארצות הברית זה 18 – אז המשחק עוד יותר גדל, ולכן משנים בתאריכים שונים.
דב קהת: לכן ארצות הברית הלכה לנובמבר, אירופה הלכה לסוף אוקטובר - -
אמנון כהן: יש מקומות שיש לילות לבנים.
דב קהת: זה הגיאוגרפיה.
דב קהת: אנשים יכולים להגיד שרוצים להיות כמו אירופה.
דב קהת: אז אוקיי, תייבא לי עוד שעתיים של אור מאירופה, תרחיב לי את המשחק.
דב קהת: אבל אין, זו הגיאוגרפיה – תבינו.
ניצן הורוביץ: ירדן, לבנון, סוריה – זה אזורים אחרים?
ניצן הורוביץ: גם שם זה כמו באירופה.
ניצן הורוביץ: אצלך הגיאוגרפיה קצת שונה, מה שנקרא.
דב קהת: מה הרלבנטיות?
ניצן הורוביץ: הרלבנטיות היא שגם באזור שעון הקיץ הוא עד סוף אוקטובר.
ניצן הורוביץ: בדיוק באותו אזור גיאוגרפי כמו ישראל.
דב קהת: אתה רוצה להיות כמו ירדן?
דב קהת: בכל הדברים?
דב קהת: אם נהיה בכל הדברים כמו בירדן אז גם בזה תוכל להיות כמו ירדן.
ניצן הורוביץ: אני רק יודע שאנחנו באותו קו רוחב.
דב קהת: מי אומר שהשיקול שלהם היה נכון?
דב קהת: זו בעצם הנקודה המכרעת, המרכזית, שמחייבת שוני בינינו ובין אירופה וארצות הברית - כי הגיאוגרפיה היא לחלוטין שונה בין המדינות.
דב קהת: עכשיו, באו ואמרו לי – שמע, חם, יש שמש, וכו'.
דב קהת: אז אני רוצה להודיע לכל החברים הנכבדים שבארצות הברית בשעון קיץ יורד שלג גם.
דב קהת: באירופה, בשעון קיץ – יש סופות רעמים וגשמים בלי סוף.
דב קהת: זאת אומרת, זה לא קשור לחורף וקיץ, לגשם - מדובר על אור בלבד.
דב קהת: תודה רבה.
ניצן הורוביץ: אני חייב להגיב - קודם כל אני רוצה להגיד שאני מודה ליושב ראש על החריצות ועל כך שגם בפגרת הבחירות כינס את הוועדה ואפשר לנו לדון בעניין, גם ביום גורלי לש"ס, כשכולנו דרוכים למוצא פיו של הרב.
ניצן הורוביץ: אני בטוח שאת אמנון הרב ישאיר.
ניצן הורוביץ: לא היו הרבה נושאים שעלו על סדר היום הציבורי ועוררו כל כך הרבה תגובות כמו הסיפור הזה, הפשוט לכאורה, כמעט אפילו טכני של מועד שעון הקיץ.
ניצן הורוביץ: זה בגלל שהעניין זה נוגע לחיים של כל אחד, בחייו.
ניצן הורוביץ: כל אחד בחייו יכול לחוש את הדברים, אם בשעה 5 וחצי אחר הצהריים יש אור, או כבר יש חושך.
ניצן הורוביץ: אלה דברים שכל ילד אפילו מרגיש ויודע.
ניצן הורוביץ: הנושא הזה, אני יכול להגיד כמי שהיה במאבק כבר שלוש שנים – מסעיר את הציבור, מרגיז את הציבור, שנושא את עיניו לכאן בציפייה שמכאן יהיה פתרון.
ניצן הורוביץ: קודם כל העובדות.
ניצן הורוביץ: במדינות האיחוד האירופי שמשתרעות מצפון אירופה ועד דרומה, כולל קרוב לאזורנו, נהוג שעון קיץ בן 218 יום – מ- 28 במרץ עד 31 באוקטובר.
ניצן הורוביץ: סוף אוקטובר.
ניצן הורוביץ: גם במדינות אירופאיות שלא חברות באיחוד האירופי נהוג שעון קיץ לפי התאריכים האלה.
ניצן הורוביץ: בצפון אמריקה - -
אמנון כהן: הוא אומר ששם שעתיים הפרש באור.
ניצן הורוביץ: בקפריסין וביוון אין את ההפרש מישראל, זה מאד דומה.
ניצן הורוביץ: בצפון אמריקה נהוג שעון קיץ בן 239 ימים, מ- 14 במרץ ועד 7 בנובמבר.
ניצן הורוביץ: באזור שלנו – כי אומרים שאנחנו לא באירופה ולא באמריקה - באזור שלנו, בירדן, לבנון, סוריה – התאריכים הם כמו באיחוד האירופי, זאת אומרת: עד סוף אוקטובר.
ניצן הורוביץ: ישראל, לצערי, משתרכת בתחתית הרשימה העולמית מבחינת משך שעון הקיץ.
ניצן הורוביץ: שורה של סוגיות עולות כאן לגבי התועלות בהארכה של שעון הקיץ וניצול מקסימלי של שעות האור, או יותר נכון לומר – התאמה מקסימאלית של שעות האור לשעות הפעילות האנושית: חיסכון באנרגיה, התרחבות בכלכלת המסחר, תחלואה ומניעתה, תאונות דרכים, איכות חיים ובילוי בשעות הפנאי.
ניצן הורוביץ: ישבה הוועדה.
ניצן הורוביץ: שמענו את יו"ר הוועדה, שדיבר.
ניצן הורוביץ: אני יכול לומר שביקשתי בעקבות דבריו של יו"ר הוועדה את המחקר שהמ.מ.מ עשו בנושא.
ניצן הורוביץ: שם נאמר שהדוח שלכם לא מפרט את המחקרים שבחנתם, לא כולל את הנתונים שהוצגו בפניכם, לדבריכם, מה שמאד מקשה על התייחסות רצינית לדברים שאתם אומרים.
ניצן הורוביץ: אני פה יכול לפרט לגבי שתי סוגיות מרכזיות.
ניצן הורוביץ: למשל – נתחיל עם סוגיית החיסכון באנרגיה.
ניצן הורוביץ: אולי אתם לא יודעים, כי לא ביקשתם, או לא התעניינתם, אבל לא במונטנה ולא בניו זילנד אלא במשרד האנרגיה הישראלי נעשה בשנת 95 סקר שנועד לבחון את מידת החיסכון בחשמל עקב הפעלת שעון הקיץ.
ניצן הורוביץ: מסקנת המחקר היא כי שעון הקיץ הביא לחיסכון קבוע של 0.7% מדי שנה בצריכת החשמל של כלל המשק.
ניצן הורוביץ: נייר המדיניות של משרד התשתיות הלאומיות שנכתב על סמך אותו מחקר, המליץ בשנת 97 להפעיל את שעון הקיץ מיום השישי הראשון של חודש מארס, ועד השבת הלפני אחרונה של חודש אוקטובר.
ניצן הורוביץ: שוב, זה לא במדינות העולם, זה משרד התשתיות הלאומיות של ישראל.
ניצן הורוביץ: איגוד לשכות המסחר הישראלי, במהלך הדיון הגיש גם לוועדה הזו נייר עמדה שבו הוא כותב, וחתום על הנייר אוריאל לין, חבר הכנסת לשעבר, וגם הוא לא מהמפלגה שלי - ששעון קיץ שיימשך עד סוף אוקטובר, יהיה חיסכון של עשרות מיליוני שקלים מדי שנה.
ניצן הורוביץ: וזה, איגוד לשכות המסחר.
ניצן הורוביץ: תאונות הדרכים.
ניצן הורוביץ: ד"ר שי סופר, המדען הראשי של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים בישראל, מציין כי הרשות תומכת בהארכת משך שעון הקיץ.
ניצן הורוביץ: עמדת הרשות נובעת לדבריו מכך שככל שהנהגים נוהגים בשעות האור, כך קטן הסיכון לתאונות הדרכים.
ניצן הורוביץ: לדבריו, ועדת קהת כלל לא פנתה לרשות כדי לקבל את עמדתה בנושא.
ניצן הורוביץ: זה לא אני אומר, זה הרשות לבטיחות בדרכים.
ניצן הורוביץ: אני אסכם, אדוני היושב ראש.
ניצן הורוביץ: הוועדה הגיעה למסקנה שלא נמצאו מחקרים מדעיים שיכולים לאשש או להפריך את התועלות או את החסרונות.
ניצן הורוביץ: אל"ף, בדוח הוועדה, שכאמור לא נמסר, לא הובאו סימוכין למחקרים כלשהם.
ניצן הורוביץ: שתיים – מבדיקה שנעשתה עם משרדי האנרגיה, הבריאות והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים – שלושת הגופים המרכזיים, התברר שלא נעשתה על ידי הוועדה שלכם היוועצות עם הגורמים האלה.
ניצן הורוביץ: אתה דיברת שבוועדה שלך היה חבר נציג התמ"ת, אבל לא ממשרד האנרגיה, לא ממשרד הבריאות, ולא מהבטיחות בדרכים.
ניצן הורוביץ: מחקר מקיף שנעשה בארץ בשנת 87 עד 94 במשך שבע שנים, גילה ששעון הקיץ מביא לחיסכון קבוע בצריכת החשמל.
ניצן הורוביץ: כמו כן יש קשר הדוק בין הסיכון לתאונות דרכים לבין נהיגה בשעות החשיכה.
ניצן הורוביץ: לכן, בשעה הקריטית הזו, בין 5 וחצי ל – 6 וחצי אחרי הצהריים, כשהכבישים עמוסים כי אנשים חוזרים מהעבודה הביתה, יש חשיבות קריטית לשאלה הזו אם יהיה אור או חושך בשעה הזו של אחר הצהריים.
ניצן הורוביץ: לא ברור מדוע הוועדה הסתפקה בפרסום קול קורא לציבור ולא פנתה באופן יזום לגורמים המקצועיים במשרדי הממשלה ולגופים ציבוריים.
ניצן הורוביץ: אולי לא רציתם לראות את הדברים האלה.
ניצן הורוביץ: לסיכום, בדוח לא מובאים סימוכים למחקרים בנוגע לתועלות או לחסרונות.
ניצן הורוביץ: לא הובאה חוות דעת של אנשי מקצוע ממשרדי הממשלה הרלבנטיים, ולא ברור, לסיכום, מדוע התאריך שאתם ממליצים עליו, 1 באוקטובר, הוא האיזון המתאים, שכן, מדוח הוועדה עולה שהעמדות שהובאו לפניכם ביקשו להאריך את שעון הקיץ עד 10 באוקטובר, 15 באוקטובר, כפי שחברת הכנסת רונית תירוש קבעה בהצעת החוק שלה, או 1 בנובמבר, כפי שאני קבעתי בהצעת החוק שלי.
ניצן הורוביץ: לכן, אדוני היושב ראש, אני חושב שיש לנו פה הזדמנות, אפילו היום, לקבוע הארכה משמעותית של שעון הקיץ עד סוף אוקטובר, מה שישקף את התועלות ואת הצורך החיוני בתוספת של שעת אור מדי יום, למשך חודש שלם, ומה שגם עונה, לדעתי באופן מאד ישיר, על רחשי הלב של הציבור.
דב חנין: אני רוצה להצטרף לברכה על כך שאנחנו יושבים פה היום, באמת – בפגרה, ואני מאד מקווה שאת החוק הזה אנחנו נביא לכנסת.
דב חנין: אני רק מצטער שלא עשינו את הישיבה הזו לפני חצי שנה או 3/4 שנה כי את אותן תוצאות שאנחנו יכולים להגיע אליהן היום אפשר היה להשיג גם כך - -
אמנון כהן: זו טעות שלי, אדוני, כי בדיון הקודם אני הסמכתי את מציעי החוק שיישבו וישכנעו אחד את השני, את משרד הפנים, וכל תזוזה שיגיעו להבנות אני אקבל.
אמנון כהן: מבחינתי שיהיה שעתיים שעון קיץ, ומבחינתי שלא יהיה שעון חורף בכלל.
דב חנין: אני חושב שאנחנו נסכים על זה.
אמנון כהן: אז אני נתתי את הזמן, ובאמת - בגלל עומס עבודת הוועדה לא עקבתי, וזו טעות שלי.
אמנון כהן: חשבתי שיש תוצאה, וכשהגיע הזמן הבנתי שטעיתי שלא קיימתי כבר הצבעה אז, כמו שנצביע היום, אבל הדבר נעשה, ואני לוקח את האחריות.
אמנון כהן: היום אנחנו צריכים להכריע לכאן או לכאן.
אמנון כהן: כמו שאמרתי – אני הייתי רוצה שעתיים, אבל אם יש עבודה מקצועית שנעשתה, אומצה על ידי הממשלה, ושמענו את כל הדברים שדיבר כאן יושב ראש הוועדה המקצועית, שעשה את העבודה.
אמנון כהן: בוודאי שתמיד רוצים יותר, וזה בסדר, אבל אנחנו צריכים להיצמד לעבודה המקצועית שנעשתה.
אמנון כהן: אבל הדיון פתוח, יחד עם זאת.
דב חנין: אז תודה אדוני על דבריך ועל האופן הפתוח שאתה הצגת את הדברים שהיו.
דב חנין: לגופם של דברים, אדוני היושב ראש – חבר הכנסת הורוביץ אמר דברים נכונים.
דב חנין: יש בשעון הקיץ הרבה מאד תועלות.
דב חנין: יש תועלות של אנרגיה, ואומר את זה משרד האנרגיה שלנו.
דב חנין: חבל שוועדת קהת לא בדקה את הדברים או לא ניהלה את הבדיקה עם משרדי האנרגיה, הבריאות.
דב חנין: יש שאלות של בטיחות בדרכים – גם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים לא נועצו בה, כנראה.
דב חנין: יש סוגיה חברתית ממעלה ראשונה – הסוגיה של ניהול הפנאי.
דב חנין: איך אנחנו מנהלים את החיים שלנו?
דב חנין: האם אנחנו נותנים לאנשים, במיוחד לאנשים עובדים, את היכולת ליהנות מעוד שעת אור אחרי העבודה, עם הילדים שלהם, עם המשפחה שלהם?
דב חנין: זו שאלה שיש לה חשיבות מאד מאד גדולה לחיי היום יום של הרבה מאד אנשים.
דב חנין: ולא במקרה, אדוני היושב ראש, הנושא הזה של הארכת שעון הקיץ הוא נושא שזוכה לתמיכה ציבורית כל כך רחבה.
דב חנין: אנשים מרגישים שלוקחים להם שעה מהיום לטובת הלילה.
דב חנין: זו התחושה הציבורית.
דב חנין: לכן, אני חושב שמעטים הם הנושאים שבהם נוצרה איזושהי תחושת התקוממות ציבורית מאד רחבה כמו בנושא הזה של הארכת שעון הקיץ.
דב חנין: לכן, אדוני היושב ראש, הגיע הזמן שנאריך את שעון הקיץ, הגיע הזמן שנאריך אותו למתכונת מקבילה לזו הנוהגת בעולם.
דב חנין: אין שום סיבה שמדינות אחרות יהיה בהן שעון קיץ עד סוף אוקטובר, ואצלנו יהיה רק עד תחילת אוקטובר.
דב חנין: ממש אין סיבה לכך.
דב חנין: אני רוצה לומר כמה מילים על חגי ישראל.
דב חנין: כשמדברים על חגי ישראל מדברים בדרך כלל על יום כיפור ועל הקושי המסוים שיש לצמים בשעת אור נוספת.
דב חנין: אני ער לקושי הזה, בהחלט, אבל אני אומר – אנחנו מכירים בעולם ציבורים שיש להם חודש של צום לפי שעות האור, ובכל זאת, לא כל העולם המוסלמי ביטל את שעון הקיץ.
דב חנין: אנשים שמקבלים על עצמם עול תורה ומצוות מקבלים על עצמם נטלים שהם לא נוחים לפעמים.
דב חנין: בכלל, כל הרעיון של לצום 24 שעות הוא לא דבר נוח.
דב חנין: אנשים עושים את זה מתוך מחויבות.
דב חנין: אז יהיה יותר קשה.
דב חנין: צר לי בצערם של הצמים, באמת צר לי, אני לא חושב שזה יכול להיות שיקול מכריע, כי אני חושב שאנשים עושים את הדבר הזה ברצון מתוך המחויבות הדתית שלהם, ואנחנו, היהודים, רק יכולים להודות לעצמנו על כך שארגנו לעצמנו יום צום אחד, ולא חודש.
דב חנין: כפי שמחקר המחקר והמידע של הכנסת מפנה את תשומת ליבנו, יש עוד חג אחד שהוא מאד משמעותי לעניין שעון הקיץ, והכוונה היא לחג הסוכות.
דב חנין: פה השיקול הוא הפוך.
דב חנין: חג הסוכות מצביעה חד משמעית, וגם הציבור הדתי לצורך העניין הזה ייהנה מכך ששעון הקיץ יהיה ארוך יותר.
דב חנין: עוד נימוק מאד משמעותי, ששמעתי אותו – השבת.
דב חנין: השבת נכנסת בעצם מבחינת האור שעה מאוחר יותר, וכמי שגם במשפחתי יש דתיים ושומרי מסורת, ואני מכיר את המירוץ הזה של לגמור את כל הדברים ולהתארגן עד כניסת השבת, מהבחינה הזו יש דווקא לציבור דתי ושומר מסורת יתרון בהארכת שעון הקיץ .
דב חנין: אם נחזור רגע לעניין הסוכות – אם בוחנים את עניין הסוכות לעומק, ועושה את זה גם מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אנחנו יכולים לראות דווקא מההיבט הזה העדפה מאד ברורה לנוסח ולתאריך שהציע חברי, חבר הכנסת הורוביץ, לסוף אוקטובר, תחילת נובמבר.
דב חנין: לפי המודל שחבר הכנסת הורוביץ מציע, ואני תומך בו – חג הסוכות תמיד יהיה בשעון קיץ וזה באמת ייתן חג יותר מואר, חג סוכות יותר מואר להמוני בית ישראל.
דב חנין: לעומת זאת, המודל שנמצא כרגע על פי הצעת החוק הממשלתית נגיע למצב שרוב חגי סוכות יהיו כבר בשעון חורף, וזה חבל.
דב חנין: לכן, בשורה התחתונה עמדתי היא כזו – אנחנו חייבים בכנסת הזו להביא לשיפור.
דב חנין: אני מאד הייתי רוצה שהשיפור הזה יהיה שיפור גדול מאד.
דב חנין: אני חושב שהוא יתקבל בהרבה ברכה על ידי הציבור הישראלי.
דב חנין: אם לא נצליח להגיע להסכמות על שיפור גדול אני אתמוך גם בשיפור מצומצם יותר.
דב חנין: אני מבין, אדוני היושב ראש, שהנוסח שעומד בפנינו הוא לא ה- 1 באוקטובר, אלא הצעת החוק הממשלתית שאומרת – יום ראשון הכי קרוב שהוא אחרי 1 באוקטובר, כי באמת, 1 באוקטובר הוא באמת תאריך שרירותי.
אמנון כהן: בשנה הבאה זה יהיה ב-6 באוקטובר.
רונית תירוש: ברשותך, אדוני היושב ראש, לפני שאני שוטחת את טיעוניי - -
אמנון כהן: רק שתרגיעי אותי – את תהיי בחמישייה הפותחת?
אמנון כהן: יש ועדה מסדרת, ואמרו שאת מוכשרת בין המוכשרות.
אמנון כהן: אנחנו צריכים אנשים מוכשרים, ומנכ"לים לשעבר.
רונית תירוש: אני מציעה את עצמי להיכלל ברשימת ש"ס.
אמנון כהן: ממליץ בחום.
אמנון כהן: רגע, יש חמישייה פותחת?
רונית תירוש: עדיין לא.
רונית תירוש: רק הבוקר התבשרנו גם לגבי אולמרט.
רונית תירוש: אני ברשותך מבקשת ממ קהת לומר לי אולי במשפט – מה הרציונל שעומד מאחורי ההחלטה לקבוע את היום הראשון שאחרי 1 באוקטובר, וכו'.
דב קהת: ניסינו לחפש את האיזון.
דב קהת: למשל – 30 באוקטובר, האור יתחיל בשעה 07:00.
דב קהת: זה מאוחר.
דב קהת: אנחנו ניסינו לחפש את האיזון בין האור בבוקר לאור בערב.
דב קהת: לכן בחרנו את התאריך הזה.
רונית תירוש: מה זה אומר "איזון של אור"?
דב קהת: שאנשים לא יצטרכו לקום בחושך – לא לעבודה, לא לבית הספר.
רונית תירוש: אני לזה כיוונתי ואני רוצה להעלות פה טיעונים נוספים על פני שאלה שעלו, ואני מסכימה לחלוטין עם מה שנאמר על ידי חבריי – חברי הכנסת הורוביץ וחנין.
רונית תירוש: אני אומר יותר מזה – אני בוודאי הייתי תומכת בהצעה כמו זו של חבר הכנסת הורוביץ שבסוף אוקטובר – תחילת נובמבר, זה יהיה התאריך הרצוי, אבל אני כיוונתי למקום אחר.
רונית תירוש: אני כן רציתי להתייחס לציבור המסורתי, הציבור הדתי שמשכים קום על מנת להתפלל תפילת שחרית.
רונית תירוש: זה קשור לשעת הנץ - ולאחר מכן הוא רוצה להספיק בנחת להגיע למקום עבודתו, על אף שניתן גם להתפלל שחרית במקום העבודה.
דב קהת: אנחנו לא התייחסנו לאלמנט הזה - - -
רונית תירוש: אתה אמרת - -
דב קהת: אני אמרתי נתון – אנשים קמים, כל האנשים, לתעשייה, תלמידים לבית ספר, ובכלל – לא קשור דווקא לתפילה.
רונית תירוש: אז אני הוספתי נדבך נוסף, כי חשדתי, בגלל המצב הקיים כיום - -
דב קהת: זה בדיוק מה שאנחנו עשינו – ניסינו ל - - את מנסה להוסיף נושא שאנחנו כוועדה ניתקנו ממנו.
רונית תירוש: אני מברכת על זה שניתקתם את זה מהיבטים הלכתיים.
רונית תירוש: ובכל זאת, תרשה לי לחשוד ולחשוב שהתאריך שנקבע עד היום, מה שאנחנו נוהגים כרגע, כן היה קשור להיבטים – אני לא יודעת אם להגיד דתיים או הלכתיים, עובדה שקשרו את זה ליום הכיפורים.
רונית תירוש: אמרתי שאני זורמת עם זה, שיש צורך לסקטור רחב, לא רק דתיים אלא גם מסורתיים – שמתפללים, מניחים תפילין, מתפללים שחרית, ושעת הנץ חשובה להם.
רונית תירוש: לכן גיששתי באפילה הזו, וחיפשתי על פי לוח השנה הגריגוריאני, דהיינו – הלועזי, מתי שעת הנץ.
רונית תירוש: שעת הנץ היא קבועה בתאריך הלועזי.
רונית תירוש: בתאריך העברי זו שעה משתנה.
רונית תירוש: שעת הנץ על פי התאריך הלועזי, אם אני מכוונת לשעה של 06:40 בבוקר, בערך – שעה סבירה להתעורר גם לאנשי תעשייה וגם לאנשים שרוצים להתפלל, ולהגיע למקום העבודה.
רונית תירוש: 06:40 נותן לי את 10 באוקטובר.
רונית תירוש: זו הסיבה שאני הגשתי הצעת חוק על 10 באוקטובר.
רונית תירוש: אני לוקחת את ה- 1 באוקטובר, שזה פחות או יותר התאריך שאתם מציעים בהצעה שלכם.
רונית תירוש: זה מביא אותי לשעה 06:35.
רונית תירוש: כלומר, בהפרש של 6 דקות אני מרוויחה 10 ימים.
רונית תירוש: בספירה הזאת, שאנחנו מנסים להציל לטובתנו עוד יום ועוד יום, אז אני לא מטילה - - -
דב קהת: למשל בשנה הבאה, כשהיה אמור להיות 6 באוקטובר – זה 06:35.
דב קהת: זאת אומרת, את מדברת על 4 דקות.
רונית תירוש: כן, ויש לי פה 20 שנה.
רונית תירוש: יש לי עד שנת 2030, אם אני בוחרת את התאריך העברי – אני רואה בדיוק מה קורה לי, ואם אני בוחרת את התאריך הלועזי - - זה התאריך שאני מציעה: 10 באוקטובר.
רונית תירוש: מה שאני מנסה לומר כאן – שאם היינו מתגמשים בעניין הזה של עוד 6 דקות השכמה מאוחרת יותר, היינו מרוויחים לעולמים את התאריך של 10 לאוקטובר, שזה אומר – 10 ימים בטוחים ששם אני - - גם לפי התאריך, הנוסחה שלכם, שזה יום ראשון שלאחר ה- 1 באוקטובר, אתה אמרת - -
דב קהת: יש גמישות של 3 דקות לכאן או לכאן.
רונית תירוש: לפעמים זה יוצא ב- 6 באוקטובר, אני גם הסתכלתי.
דב קהת: זה יכול להגיע עד ה – 8 באוקטובר.
רונית תירוש: זה יקרה רק בתשע"ז, 2018.
רונית תירוש: עוד חמש שנים.
רונית תירוש: זה מאד מסובך ומבלבל, אני מנסה לפשט את העניין הזה.
רונית תירוש: אם אני הולכת אתכם, ואני אומרת ממניעים אפילו הלכתיים, של תפילה, ואתה אומר ממניעים של תעשייה, או בתי ספר - אני, אגב, כמנכ"לית, ביטלתי את שעת האפס.
רונית תירוש: אני חושבת שלא נכון לעשות את זה.
רונית תירוש: אבל עדיין מפרים את זה.
רונית תירוש: זו שערורייה.
רונית תירוש: במועצות האזוריות כשאוספים אותם שעה כדי להגיע לבתי הספר האזוריים - - -
דב קהת: קשה לילדים לקום בחושך.
דב קהת: גם ועדת המעקב של נבון, כשהוא היה שר חינוך – סימנה את הבעיה הזו.
רונית תירוש: אני גם הולכת יותר מזה ואני אומרת שאם אני שואפת - - אם אני אהיה בקדנציה הבאה ואני אהיה אולי שרת החינוך, אני רוצה להאריך את יום הלימודים ולתת לתלמידים אפשרות של ארוחה חמה.
רונית תירוש: בש"ס, אגב, במעיין החינוך התורני, במוסדות שלהם – מאד מקובל שהילדים נשארים לארוחת צהריים ולשיעורי עזר, לתגבורים ותפילות.
רונית תירוש: אני תוהה איך בשעה 16:00 ייקחו אותם הביתה והם יגיעו בחושך הביתה.
דב קהת: בדצמבר, בכל מקרה יהיה חושך, בכל שעון שתקבעי.
רונית תירוש: צריך כמה שאפשר לקצר את הסבל הזה.