GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתי ביאליסטוק: מי שמבין בזה קובע, המרחק של האנטנה, כמו שאמרו במשרד לאיכות הסביבה, לא בהכרח משפיע על הרמה של הקרינה.
אמנון כהן: איזה סעיף מפריע לך?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מפריעה לו הצעת החוק.
נתי ביאליסטוק: - - -
אמנון כהן: תמכתם בהצעת החוק בוועדת שרים לענייני חקיקה, תיאמתם, אמרתם: בסדר.
נתי ביאליסטוק: ועדת השרים לענייני חקיקה תמכה בחוק לטרומית וביקשה תיאום - - -
אמנון כהן: ומה זה תיאום?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תיאום זה שהם לא מסכימים.
נתי ביאליסטוק: אני לא יודע שנעשה תיאום.
אמנון כהן: עם מי, לטעמך, מתאמים?
נתי ביאליסטוק: ועדת השרים קבעה שהתיאום יעשה עם משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נו, אז איזה תיאום אני צריכה לעשות אתך?
נתי ביאליסטוק: אני לא אמרתי שאתי.
אמנון כהן: אפשר להעביר את החוק?
אמנון כהן: מה צריך לתאם?
דפנה גלוק: אנחנו מבקשים שההערות של המשרד להגנת הסביבה יוטמעו בהצעת החוק.
דפנה גלוק: אין לנו עמדה מקצועית לגבי - - -
תומר רוזנר: מה ההערות?
תומר רוזנר: בואו נשמע.
אמנון כהן: מה ההערות של המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.
הדס פיקסלר: אנחנו אמרנו שאנחנו לא רואים היגיון בדרישה של 75 המטרים ואנחנו העברנו את הנוסח שלדעתנו רלוונטי.
הדס פיקסלר: ככל שיהיה נוסח, נקרא ונתייחס לזה.
אמנון כהן: הנוסח קיים כרגע על השולחן, מה מפריע לך?
אמנון כהן: איפה את רוצה שאני אתקן ותגידי: אם זה ככה אני תומכת?
הדס פיקסלר: בנוסח של היום יש בסך הכול סעיף משמעותי אחד.
אמנון כהן: תגידי מהו ומה את רוצה לתקן נגיד, מה את רוצה לשנות.
אמנון כהן: תפני אותי לסעיף.
הדס פיקסלר: סעיף 4א(ב): "לא יינתן היתר - - -
אמנון כהן: "הקמה, היתר הפעלה או היתר למתן שירות.
אמנון כהן: .."
הדס פיקסלר: היתר למתן שירות זה היתר שנותנים למודד קרינה, ברור שזה לא רלוונטי כי אנחנו כן מרשים שימדדו קרינה ליד בתי ספר.
תומר רוזנר: כן, צריך למחוק את המילים.
הדס פיקסלר: אז את זה צריך למחוק.
אמנון כהן: מוחקים.
הדס פיקסלר: גם הנושא של "מרחק הקטן מ-75 מטרים", אני חושב שהוא - - -
אמנון כהן: כמה את מציעה?
הדס פיקסלר: אז זה לא עניין של להציע כמה.
תומר רוזנר: אז מה ההצעה?
הדס פיקסלר: איך מחשבים מרחק מהאנטנה זה בדיוק המסמך שהעברנו אליכם, אני לא יודעת אותו בעל פה.
הדס פיקסלר: זה עניין מורכב, זה תלוי בתדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את מדברת על מה אחוז הקרינה שיהיה באותם מקומות.
הדס פיקסלר: המרחק איננו במטרים, אפשר לכתוב "המרחק על פי הטבלה המצורפת".
אמנון כהן: אוקיי, אפשר, "על פי טבלה המצורפת".
אמנון כהן: במה עוד יש בעיה?
הדס פיקסלר: סעיף (ג) איננו רלוונטי כי ככל שיפעלו לפי מרחקי הבטיחות שהמשרד שלנו מציע אז אין צורך באישור מיוחד של השר וכדו', הרי לא הגיוני שהשר יישב ויאשר כל אנטנה ואנטנה.
אמנון כהן: אפשר להוריד, בסדר.
אמנון כהן: איפה עוד יש לך בעיה?
הדס פיקסלר: סעיף 3 גם איננו רלוונטי, הוראת המעבר.
הדס פיקסלר: בגלל ששוב זה מדבר על 75 מטרים ואנחנו ביטלנו את זה.
מיכל גולדברג: לא, אבל אפשר את 75 המטרים להמיר בטבלה.
אמנון כהן: לפי טבלה.
הדס פיקסלר: אבל, רגע, אין לנו דבר כזה של היתר שניתן בניגוד לטבלת טווחי הבטיחות האמורה אז אין לנו מצב כזה, אז לא צריך סעיף כזה.
מיכל גולדברג: ייתכן שהסעיף יהיה תיאורטי אבל - - -
ליאת ארקוס: אני רוצה להגיד משהו לאיכות הסביבה.
ליאת ארקוס: בפועל, לצערי הרב, ואני בקשר אתכם יומיומי, המצב בפועל הוא הרבה יותר חמור ממה שאת אומרת.
ליאת ארקוס: את אומרת שאין - - -
אמנון כהן: סליחה, גברתי, את לא מדברת עכשיו.
ליאת ארקוס: אני רציתי להעיר לדברי - - -
אמנון כהן: לא, אני עכשיו בניסוחים סופיים והם ניסוחים משפטיים יותר, תני לי עכשיו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה לפני שאתה ממשיך לשאול שאלה את אנשי משרד התקשורת.
אמנון כהן: אני חייב לסיים, יש לי דיון אחר.
אמנון כהן: עזבי שאלות עכשיו, בואי נגמור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלה קטנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם ידוע לכם שבמידה - - -
אמנון כהן: תשאלי שאלות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אני מוותרת.
אמנון כהן: תשאלי שאלות, מה אני אגיד לך?
אמנון כהן: 12:30 יש דיון אחר, אני חייב ללכת לוועדת חוץ וביטחון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מוותרת, אני אשאל אותו אחרי ההצבעה.
אמנון כהן: בטח, יש לך זמן לשאול אחרי זה בקפיטריה למעלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא בטוחה שהוא רוצה לשתות אתי.
נתי ביאליסטוק: אני?
נתי ביאליסטוק: אני מבקש פגישה אתך כבר חודשים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה אתה?
אמנון כהן: מה אמרת לגבי סעיף 3, הוראות מעבר, למחוק?
אמנון כהן: אתה אומר שזה לא פוגע?
תומר רוזנר: למחוק אותו, זה בסדר.
הדס פיקסלר: זה לא בעיה אבל אני גם חושבת שהיות שטווחי הבטיחות ורמות החשיפה שאנחנו מציעים חלים על כולם, גם על קשיש בבית, אז לכן גם אין צורך בהגדרה של מקום ציבורי מיוחד כי אנחנו מציעים - - -
אמנון כהן: בכל הארץ.
תומר רוזנר: בכל מקום.
הדס פיקסלר: זה מופיע בסעיף 4א(א) בהגדרה "מקום ציבורי מיוחד".
תומר רוזנר: בסדר, אני מבין מה שהם רוצים, אני אתן לזה מענה.
אמנון כהן: אתה תיתן לזה מענה.
תומר רוזנר: אני רוצה להגיד מה אנחנו נעשה בקיצור.
תומר רוזנר: בעקבות ההערות האלה אנחנו נציע, כפי שעלה פה במהלך הדיון, שהתקנות כפי שנוסחו ואושרו בוועדה יהפכו להיות תוספת לחוק והם יחייבו כחלק מהחוק, כאשר ניתן גם סמכות לשר לשנות את התוספת באישור הוועדה ונוסיף הערה שמבטלת את הפטור למתקני גישה אלחוטיים כפי שהוסכם כאן.
אמנון כהן: בסדר, משרדי ממשלה?
הדס פיקסלר: אני רק רוצה להגיד שכשהיתה הצעת החוק פרטית לבטל את הפטור למתקני גישה אלחוטיים, הפטור מהיתר בניה, אז השר להגנת הסביבה תמך בזה.
הדס פיקסלר: פשוט יש הבדל, כמו שאמרה נציגת המשפטים, בין תקנות לבין חקיקה ראשית.
תומר רוזנר: אם זה ברור לכולם - - -
אמנון כהן: הוא פשוט ינסח מבחינה משפטית ויתאם אתכם את הניסוחים המשפטיים, בסדר?
הדס פיקסלר: רק שיהיה ברור שזו הצעה אחרת לגמרי ממה - - -
אמנון כהן: בוודאי, מה שסיכמנו היום.
אמנון כהן: מה שסיכמנו, מטמיעים את זה בהצעת החוק, מורידים איפה שצריך, מוסיפים ומכניסים את התקנות האלה ואת התוספת, בסדר?
הדס פיקסלר: התקנות שהמשרד שלנו הגיש לוועדה.
תומר רוזנר: בצירוף מה שהוועדה החליטה.
אמנון כהן: משרדי הממשלה, בסדר?
נתי ביאליסטוק: אני לא יכול להסכים לשינויים שהוסיפו, אני לא יודע במה מדובר.
אמנון כהן: אל תגיד דבר כזה עכשיו.
אורי מקלב: יתאמו אתכם.
נתי ביאליסטוק: אם זה יחזור לוועדת שרים לחקיקה - - -
אמנון כהן: הוא יראה לך, אם לא תוכל לחיות אתו תיקח את זה אבל - - -
נתי ביאליסטוק: אבל זה מהותי.
דוד ויינברג: אני מבקש לתאם את זה גם עם משרד הבריאות, את השינויים.
תומר רוזנר: אמרתם שאין לכם עניין בדברים האלה.
אמנון כהן: מה התעוררתם?
דוד ויינברג: אנחנו חלק מההליך, זה נושא בריאותי ולמרות שהסמכות - - -
אמנון כהן: לקריאה שנייה ושלישית אתם תהיו שותפים גם, גם אתם, משרד התקשורת.
אמנון כהן: אני מבקש בואו נעביר קריאה ראשונה ובהכנה לקריאה שנייה, אני אומר, הכול פתוח, נשמע אתכם, בסדר?
נתי ביאליסטוק: זה שינוי מהותי, אנחנו מבקשים שזה יחזור לוועדה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה שינוי מהותי?
נתי ביאליסטוק: מכיוון שזה חוק אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו אותה הכוונה.
אמנון כהן: אני מעביר את זה, אתם יכולים לקחת לוועדת שרים, זכותך.
זינה פרפליצין: אפשר להגיד הבהרה?
זינה פרפליצין: כן, אבל לגבי פטור ממג"א.
אמנון כהן: לא, לא יהיה פטור כרגע פה.
תומר רוזנר: אנחנו מבטלים את הפטור למתקני גישה.
זינה פרפליצין: כן, זה נושא חדש, הנושא הזה הוא מוסדר בחוק - - -
תומר רוזנר: אין נושא חדש בקריאה טרומית.
זינה פרפליצין: נכון, זה נושא חדש לגמרי.
זינה פרפליצין: הנושא מוסדר בחוק תכנון ובניה ולפי ההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה משרד הפנים הכין תקנות.
אמנון כהן: אני רוצה שזה יהיה בתיאום עם כולם.
אמנון כהן: קריאה ראשונה נעביר, קריאות שניה ושלישית - - -
נתי ביאליסטוק: אני לא יכול להסכים עם זה, יש פה שינוי מהותי, להכניס לחוק תוספת תקנות שלא על כל התוספות שלהם אנחנו מסכימים.
אורי מקלב: הוא יתאם את זה אתו אבל.
אורי מקלב: תעשה קריאה ראשונה והוא יתאם את הנוסח אתו.
אורי מקלב: הרי אין לך בעיה בניסוחים האלה.
נתי ביאליסטוק: יש לי בהחלט בעיה.
נתי ביאליסטוק: לא ראיתי את הניסוחים, אני לא יודע אם יש לי בעיה או אין לי בעיה.
אורי מקלב: אתה הרי לא מבין בזה אמרת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה אמרת שאתה לא מבין בזה.
נתי ביאליסטוק: חבר הכנסת מקלב, אני לא מבין בזה אבל יש לזה השפעות קשות מאוד על - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו השאלה שרציתי לשאול, האם משרד התקשורת יודע שהצעת החוק שלי תפגע בתחרות של חברות סלולר, כן או לא, מה אתה אומר?
נתי ביאליסטוק: אני לא יודע, אני יודע שזה יפגע בכל ענף הסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יפה, הנה, הוא דואג לפתיחת השוק.
נתי ביאליסטוק: סליחה, לא מעניין אותי החברות מעניין אותי השירות ללקוחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פתיחת השוק, זה מה שמעניין אותו, הבריאות לא מעניינת אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא בכלל לא צד בכל הסיפור הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה, אתם בכלל לא צד בהצעת החוק הזאת, אתם לא צד בהצעת החוק הזאת, אני לא מבינה למה בכלל אנחנו חייבים לתאם אתכם.
נתי שוברט: אנחנו בממשלה, אנחנו חברים בממשלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, זה ברור לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הקשר למשרד התקשורת, שמה שהוא דואג זה רק לפתוח את שוק התקשורת לתחרות ולהוריד את המחיר?
נתי ביאליסטוק: משרד התקשורת, תפקידו בחוק הוא לדאוג בין היתר לתחרות טובה בתחום התקשורת.
נתי ביאליסטוק: הצעת החוק הזו, בניסוחה כפי שהונחה על השולחן, עשויה לפגוע בתכלית של טיפול בתחום התקשורת.
נתי ביאליסטוק: לא תהיה אפשרות להקים תשתית - - -
ליאור ורונה: גם משרד הפנים אומר שהוא מתנגד הרי.
אמנון כהן: סליחה, אתה עוד לא מדבר עכשיו.
אמנון כהן: אנחנו מצביעים על הצעת החוק כפי שסיכמנו, בנוסח הדברים שדיברנו, לפי העקרונות שדיברנו עליהם.
תומר רוזנר: לפי העקרונות שאני הסברתי.
אמנון כהן: אתם תשבו ואני מבקש שאת העקרונות שסיכמת, משרד להגנת הסביבה, תקבלו את החומר, משרד המשפטים יקבל את החומר, משרד התקשורת יקבל את החומר.
אמנון כהן: יש לכם זכות עומדת עדיין, השר יכול להגיש רביזיה, אנחנו ניתן, אנחנו לא עושים מחטפים.
אמנון כהן: החוק הזה חשוב מדי בשביל שנעשה מחטפים.
אמנון כהן: בכל מקרה אנחנו נעביר את זה ברוח הדברים האלה, תקבלו התייחסויות, אם לא תוכלו לחיות עם משהו נחזיר את זה לעוד כמה דיון בוועדה ונפתח אותו, אבל כרגע אנחנו רוצים לאשר על פי רוח הדברים שסיכמנו.
אמנון כהן: כל אחד יש לו זכות לעשות מה שהוא רוצה.
אמנון כהן: אני מבקש את התיאומים כי אנחנו בשבוע האחרון של המושב.
אמנון כהן: לכן אנחנו רוצים לתאם, לגמור את הדברים כדי שזה יוצבע גם במליאת הכנסת במידה וצריך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, מה עם מתקני מג"א שנמצאים בדירות?
תומר רוזנר: מבטלים את הפטור, אמרנו שמבטלים את הפטור.
אמנון כהן: מבטלים את הפטור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אלה שכבר קיימים.
אמנון כהן: אתה רוצה שאני אכניס רביזיה של השר עכשיו?
אמנון כהן: אני אגיד שיש רביזיה של השר?
נתי ביאליסטוק: אני לא יכול להגיד שיש רביזיה, אני צריך לשאול את השר.
אמנון כהן: השר אמר לי שהוא רוצה רביזיה.
נתי ביאליסטוק: כן?
נתי ביאליסטוק: אז תגיד.
אמנון כהן: אוקיי, אנחנו שמים רביזיה של שר התקשורת.
תומר רוזנר: שר התקשורת צריך להגיש מכתב.
אמנון כהן: הוא יגיש מכתב אבל יש רביזיה של שר התקשורת.
אורי מקלב: משרד הפנים נמצא, נכון?
אורי מקלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת הפנים, בעקבות הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת חנא סוויד, שכותרתה: "ועדת החקירה לבדיקת חלוקת הארנונה של בתי הזיקוק בחיפה".
אורי מקלב: אני ממלא את מקומו של היושב-ראש הקבוע, אמנון כהן, יכול להיות שהוא יגיע בהמשך.
אורי מקלב: בינתיים אני מנהל את זה.
אורי מקלב: ברשותך, אדוני, הבמה לרשותך, המיקרופון לרשותך.
אורי מקלב: תסביר לנו את הנושא לדיון מהיר.
חנא סוייד: אני רוצה להודות לצוות הוועדה על כך שטרח, למרות הלחץ הידוע והמוכר לקראת סוף המושב, בארגון ישיבות של הוועדה, שבכל זאת דאגו לקיים את הישיבה החשובה הזו.
חנא סוייד: אני מניח שנשלחו הזמנות לכל הצדדים הרלוונטיים, גם לראשי הרשויות.
חנא סוייד: אני רואה חלק מהם שכבר הגיעו, ואני מברך אותם.
חנא סוייד: יש לנו כאן את ראש המועצה המקומית בסמת טבעון, מר מוחמד יאסין.
חנא סוייד: ודוקטור יאסר חג'יראת, ראש המועצה המקומית ביר אל-מכסור.
חנא סוייד: אלו היישובים שהם לא רחוקים מחיפה ומבז"ן, באופן ספציפי.
חנא סוייד: אני יודע שגם ראש עיריית שפרעם בדרך לכאן.
חנא סוייד: אני לא יודע, אדוני היושב-ראש, אם - - -
אורי מקלב: עיריית חיפה גם הוזמנו.
חנא סוייד: כן, הם גם הוזמנו, אני מקווה שגם יגיעו.
חנא סוייד: ואני מניח שגם ועדת החקירה שמשרד הפנים הקים הוזמנה, ונציג של הוועדה יגיע גם לדיון החשוב הזה.
חנא סוייד: אני לא יודע, אולי משרד הפנים יודעים.
אורי מקלב: נמצאים אצלנו גברת גליה כהן?
אורי מקלב: מי נמצא אתנו כאן ממשרד הפנים?
מיכל גולדשטיין: מיכל גולדשטיין.
אורי מקלב: את לא מופיעה ברשימה.
אורי מקלב: מה תפקידך במשרד הפנים?
מיכל גולדשטיין: עובד זוטר שלי היה אמור להגיע, ואני באתי במקומו, בגלל חשיבות הדיון.
מיכל גולדשטיין: אני מנהלת אגף בכיר למנהל מוניציפאלי.
מיכל גולדשטיין: אני הפקידה האחראית לתחומי שיפוט ושינויי גבולות, ולחלוקת - - - במשרד הפנים.
אורי מקלב: ומי עוד נמצא ממשרד הפנים?
אורי מקלב: היועץ המשפטי?
מיכל גולדשטיין: לא, יוסי הוא ממשרד האוצר.
אורי מקלב: משרד האוצר.
אורי מקלב: יוסי עדס.
חנא סוייד: הגברת גולדשטיין, אני חושב שהיא באמת הכתובת לטיפול ולהחלטה בנושא הזה.
חנא סוייד: ולכן טוב שהיא באה בעצמה לישיבה הזו.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני אתחיל בתיאור העניין, לגופו של עניין, מה שנקרא.
חנא סוייד: מדובר בארנונה שנגבית מבז"ן, בתי זיקוק נפט, שממוקמים במפרץ חיפה.
חנא סוייד: כפי שידוע, מדובר במתקן תשתית בעל חשיבות לאומית.
חנא סוייד: כל התוכניות הארציות – במיוחד תמ"א 35, ועוד תכניות אחרות, גם ארציות וגם מחוזיות – מתייחסות לבז"ן כתשתית ארצית.
חנא סוייד: כלומר, היא קיימת, היא נמצאת פיזית במפרץ חיפה, אבל החשיבות שלה, המימון שלה, הפיתוח שלה, השליחות שלה, היא ארצית.
חנא סוייד: בכלל, ההחלטה להקים את בז"ן במיקום הספציפי, איפה שבז"ן קיים היום, היא החלטה של המנדט הבריטי.
חנא סוייד: בז"ן, בתי זיקוק קיימים משנת 1933.
חנא סוייד: והם הוקמו בשטח עצמאי, לא היו חלק מאף יישוב.
חנא סוייד: ללמדך שמדובר כאן בתשתית שלא התכוונו שהיא תהיה שייכת לאיזושהי רשות מוניציפאלית מסוימת, ושהיא מקיימת פונקציה ארצית.
חנא סוייד: וככה צריך להמשיך.
חנא סוייד: אחר כך, כמובן, 48', הקמת המדינה, רשויות מקומיות, חלוקת שטחי שיפוט.
חנא סוייד: אבל יחד עם זה, עם חלוקת השטח של המדינה לתחומי שיפוט שונים, עם ההקצאה לחיפה, ולקריות, קריית אתא, נשר, המועצות האזוריות שם בשטח, בז"ן נשארו כשטח ללא שיפוט.
חנא סוייד: בגלל שמדובר בתשתית לאומית.
חנא סוייד: לא רצו שאיזושהי רשות מסוימת תקבע ותחזיק במושכות של התשתית הלאומית הזו.
חנא סוייד: ואני חושב שזה נכון, גם, כמובן – אני הזכרתי את זה, אני אחזור על זה – אלו ההחלטות הקרדינאליות לגבי בז"ן, ההשקעות בהם, היקף הייצור שלהם, ההפעלה שלהם – אלו החלטות ארציות, זה לא החלטות לא של עיריית חיפה, ולא של קריית אתא ולא של אף אחד.
חנא סוייד: מדובר, כפי שאמרתי בתשתית לאומית.
אורי מקלב: מי נותן את השירותים?
חנא סוייד: יש איגודי ערים שפועלים שם בסביבה.
חנא סוייד: מן הסתם, אני מניח, שחלק מהשירותים – אני מניח שמים הם מקבלים דרך איזו רשת של היישובים הקרובים.
חנא סוייד: ביוב הם מזרימים בטח לאיזושהי רשת מסוימת.
חנא סוייד: אז יש חלוקה שם, בטח הבז"ן, בהיותו תשתית לאומית, אני מניח שהם מקבלים את השירותים הטובים ביותר מהרשויות המקומיות ומאיגודי הערים המקצועיים, הספציפיים, שפועלים בסביבה.
חנא סוייד: מן הסתם, מפעל כזה משלם ארנונה.
חנא סוייד: והארנונה הזו, מכיוון שמדובר בשטח שהוא גלילי, היא אמורה ללכת לממשלה.
חנא סוייד: שטח גלילי, אם יש לך איזשהו מתקן שם, והוא משלם ארנונה, בעצם אין לו שייכות מוניציפאלית, אז הסכום הזה, הכסף הזה הולך למדינה.
חנא סוייד: נעשה סידור קודם שהארנונה מתחלקת למספר רשויות מקומיות, שהן גובלות בבז"ן.
חנא סוייד: מדובר בעיריית חיפה, בקריית אתא, בנשר ובמועצה אזורית – אחת המועצות האזוריות שם – זבולון.
חנא סוייד: אלו ארבע הרשויות המקומיות שהן גובלות ממש.
חנא סוייד: גובלות, שיש להן גבול משותף עם בז"ן, והן מתחלקות בארנונה לפי איזשהו מפתח מסוים.
חנא סוייד: קמה צעקה בגלל ההסדר הזה ממספר רשויות שהן לא בדיוק גובלות לבז"ן, אלא סמוכות.
חנא סוייד: הן קרובות למתקן.
חנא סוייד: והרשויות המקומיות הסמוכות הללו, הם אמרו שלא ייתכן מצב שבו הארנונה תלך אך ורק לרשויות הגובלות.
חנא סוייד: אנחנו, כיישובים סמוכים, קרובים למפעלים האלו – ראש עיריית שפרעם, נאהד ח'אזם.
אורי מקלב: ברוך הבא.
חנא סוייד: אמרו שגם לנו מגיע.
חנא סוייד: האימפקט של בז"ן הוא לא אימפקט מוגבל, הוא לא מגיע אך ורק ליישובים הגובלים, אלא שההשלכות וההשפעות שלו הן הרבה יותר מרוחקות.
חנא סוייד: וההשפעות האלו מגיעות גם לקריות, לשאר הקריות – קריית מוצקין, קריית ביאליק, קריית חיים, ואפילו קריית טבעון, שהיא ממש מרוחקת משם.
חנא סוייד: יחסית אני מתכוון.
חנא סוייד: וחלק מהרשויות האלו – בגלל הדרישה שלהן ובגלל שהדרישה שלהן לא התקבלה – עתרו לבג"ץ.
חנא סוייד: אמרו לא יתכן מצב כזה.
חנא סוייד: אנחנו מבקשים שחלוקת ההכנסות מארנונה תתחלקנה על כל הרשויות באזור, לא רק הרשויות הגובלות, אלא הסמוכות לבז"ן.
חנא סוייד: וכתוצאה מהבג"ץ הזה משרד הפנים הקים ועדת חקירה שתחקור את הנושא הזה.
חנא סוייד: אכן, שתעמוד על הטענות של הרשויות הסמוכות ותחליט איך מחלקים את הארנונה בין הרשויות השונות, גם הגובלות וגם הסמוכות.
חנא סוייד: והתקבלה החלטה – הכלילו שם מספר רשויות מקומיות, שבנוסף לארבע שמניתי ולשאר שלוש הקריות, קריית ביאליק, קריית חיים וקריית מוצקין, הכלילו גם את הרשויות דליית אל-כרמל ועוספיה, שבמרומי הר הכרמל.
חנא סוייד: את המועצה האזורית חוף הכרמל, שמהעבר השני, הדרום מערבי של הר הכרמל וגם של טירת הכרמל – שהיא גם רשות מקומית שם – את קריית טבעון.
חנא סוייד: קריית טבעון כלולה גם ברשימת היישובים שהוועדה אמורה לחקור את הטענות שלהם לגבי קבלת ארנונה.
חנא סוייד: אני ראיתי את הפרסום הזה, ואמרתי אבל שפרעם היא גם באותו מרחק של טבעון, למה ששפרעם לא תהיה?
חנא סוייד: בסמת טבעון היא גם טבעון.
חנא סוייד: היא טבעון.
חנא סוייד: היא ממש המשך, היא צמודת דופן לקריית טבעון.
חנא סוייד: היא גם לא כלולה ברשימה.
חנא סוייד: ואני תהיתי למה.
חנא סוייד: אמרתי שלא יתכן, אם מכלילים את טבעון, אז מבחינת מרחק, בסמת טבעון – בוודאי, ואם המרחק הוא פונקציה, אז גם שפרעם היא באותו מרחק.
חנא סוייד: גם יישובים אחרים שהם מרוחקים כעשרה עד 12 קילומטר, אותה מידה כמו - - - אני מזכיר את אעבלין, את מועצה אזורית ביר אל-מכסור, שהן נמצאות באותו קונטקסט גיאוגרפי שקיים מסביב לבתי הזיקוק.
חנא סוייד: ואמרתי שצריך לחקור את העניין הזה, צריך לבדוק את העניין הזה.
חנא סוייד: אני יודע שהרשויות פנו לוועדת החקירה דרך המרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי, ביקשו להשמיע את הטענות שלהם בעניין.
חנא סוייד: וועדת החקירה אמרה להם: לא, אתם לא כלולים בכתב המינוי שלנו.
חנא סוייד: אנחנו לא יכולים אפילו לשמוע את הטענות שלכם.
חנא סוייד: אתם יכולים לבוא כמשקיפים, לשבת, אולי לשתות קפה, אולי מים, זה בסדר גמור, להקשיב.
חנא סוייד: אבל להשמיע את הטענות שלכם – זה לא מתקבל.
אורי מקלב: אתה אומר שחוץ מהוועדה שחוקרת, צריך ועדה שתקבע מי הרשויות שמצטרפות, שהן בעלי דבר.
חנא סוייד: לכן אני ביקשתי, אדוני היושב-ראש, את הדיון הזה.
חנא סוייד: ואני רוצה כאן להדגיש שניים-שלושה דברים בקצרה, רק על מנת לתת לכולם להשמיע את הטענות שלהם ומה שיש על ליבם בעניין הזה.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, כפי שאתה יודע, מדובר כאן בארנונה משטח שהוא גלילי, שטח שאין לו שיפוט מוניציפאלי אינדיבידואלי פרטני.
חנא סוייד: והרעיון של חלוקת ההכנסה מהארנונה כבר קיים ופועל.
חנא סוייד: אז נשארה השאלה לאיזה גבולות, מי משתתף.
חנא סוייד: לא שיש טענה שאף אחד לא מקבל.
חנא סוייד: המדינה מקבלת, והיא מחזירה אחר כך לרשויות בצורה אחרת.
חנא סוייד: זאת אומרת, עיקרון החלוקה הוא כבר פועל ומקובל.
חנא סוייד: עכשיו צריך לקבוע את הגבולות, לאן זה מגיע.
חנא סוייד: זה מזכיר איזושהי בדיחה של ברנרד שו, שאני לא רוצה להזכיר אותה כאן.
חנא סוייד: העיקרון של החלוקה הוא קיים, רק צריך לקבוע את הגבולות.
חנא סוייד: שאף אחד לא יגיד זה גובל, זה סמוך, ואני מושפע יותר, ואני מושפע פחות.
חנא סוייד: זו הנקודה הראשונה.
חנא סוייד: נקודה שנייה, שמדובר בארנונה, וארנונה זה מס.
חנא סוייד: ואין קשר – אם מדובר במס – אם אתה מקבל שירותים או לא מקבל שירותים.
חנא סוייד: אתה יודע, אם יש לך בית או מתקן ברשות מסוימת, ואתה מהרשות הזו לא מקבל שום שירות, אתה חייב לשלם ארנונה, כי ארנונה זה מס.
חנא סוייד: אם מדובר באגרה ואם מדובר בהיתרים, באגרה צריך להיות קשר אחד לאחד בין השירות לבין התשלום.
חנא סוייד: היטל זה איזשהו יצור כלאיים.
חנא סוייד: ארנונה זה מס.
חנא סוייד: אין קשר בין מה שאתה משלם לבין השירותים שאתה מקבל.
חנא סוייד: כלומר, אף אחד לא יטען כאן שאני נותן להם שירותים.
חנא סוייד: אתה נותן להם שירותים?
חנא סוייד: תקבל כסף.
חנא סוייד: על הכסף – נגיד שמשלמים תמורת שירותים אינדיבידואליים, אף אחד לא דורש לקבל חלק.
חנא סוייד: זה בוודאי, אם מישהו נותן להם שירותי ביוב, אז שישלמו לו.
חנא סוייד: שפרעם לא תגיד שום דבר.
חנא סוייד: אבל הכסף העודף, שמדובר – אדוני היושב-ראש, כפי שאני שמעתי – בסכומים של 100 מיליון שקל בשנה.
חנא סוייד: זה לא הולך ברגל, כפי שאתה יודע.
חנא סוייד: בשביל מיליון שקל, אפילו 100,000 שקל, אנחנו עושים הרבה מלחמות כאן בכנסת.
חנא סוייד: בשביל 100 מיליון שווה לפחות לקיים את הדיון הזה.
אורי מקלב: גם נשמע כמה מתוך ה-100 מיליון האלה ניתן היום, בחלוקה הזאת של הוועדה.
חנא סוייד: אני אגע בקצרה בראייה שלי איך צריך לחלק את ההכנסה הזו מהארנונה של בז"ן.
חנא סוייד: כפי שאמרתי, היום אמרו לרשויות הגובלות ועל-פי האוכלוסייה, הרבה אוכלוסייה מקבל יותר, פחות אוכלוסייה מקבל פחות.
חנא סוייד: אני חושב שמספר האוכלוסייה, גודל האוכלוסייה, הוא פרמטר שאני לא מתכחש שהוא חייב להיות.
חנא סוייד: אבל הוא לא יכול להיות הפרמטר היחידי.
חנא סוייד: אני רוצה להוסיף שניים-שלושה דברים לפרמטר שצריך לקחת אותם בחשבון, וזה מה שמכניס את שפרעם ומה שמכניס את בסמת טבעון, את אעבלין ואת ביר-אל-מכסור בכל העניין הזה.
חנא סוייד: העניין של צדק חלוקתי – אנחנו מדברים על אזור שיש בו מקור הכנסה.
חנא סוייד: ההשפעות שלו הן אזוריות.
חנא סוייד: ומכיוון שכך, הוא צריך לשמש כלי שיקטין ויסגור את הפערים מבחינת הכנסות אצל הרשויות השונות.
חנא סוייד: במיוחד בתקופה הזו, שאנחנו מדברים על צדק חברתי, ועל צדק חלוקתי, ועל הפערים הקיימים, ועל הפערים הגדולים הקיימים הרשויות השונות מבחינת ההכנסות שלהם; אזורי תעשייה שקיימים פה, לא קיימים שם, גודל ההכנסות הארציות של הרשויות השונות בגלל הימצאות משרדי ממשלה, נגיד.
חנא סוייד: חיפה, לדוגמא, שהיא העיר הגדולה, היא מלאה במשרדי ממשלה אזוריים.
חנא סוייד: ואנחנו יודעים שיש אפילו אצל האוצר מחשבה – ואני הצעתי הצעת חוק בעניין הזה – מכיוון שהממשלה משלמת הרבה ארנונה לעיריית חיפה – לא רק לעיריית חיפה, גם לתל-אביב וגם להרבה ערים – שהכסף הזה לא צריך ללכת רק לרשויות האלו.
חנא סוייד: הוא צריך גם להתחלק על כל הרשויות, בהתאם לאיזשהו מדד או פרמטר או אינדיקטור סוציואקונומי.
חנא סוייד: לכן אני חושב שהעניין של הפערים, והעניין של התרומה שההכנסה מהארנונה מהבז"ן יכולה לתרום לסגירת הפערים, זה אחד הפרמטרים שצריך לקחת בחשבון בחלוקה בראייה האזורית.
חנא סוייד: דבר שני, אמרנו המרחק.
חנא סוייד: אני מסכים שהקרוב יותר הוא המושפע יותר מבז"ן.
חנא סוייד: אבל המרוחק מרחק סביר, הוא גם מושפע.
חנא סוייד: אז מגיע לו פחות, אבל לא אפס.
חנא סוייד: אז לכן צריך להכניס גם את המדד של המרחק.
חנא סוייד: אמרנו, המדד, או הפרמטר, של הפערים וכושר – פוטנציאל – ההכנסה הקיים אצל הרשויות השונות והפערים ביניהם וההבדלים שלהם ואיך ההכנסה מארנונה מבז"ן יכולה לסגור את הפערים.
חנא סוייד: ודבר שלישי, זה העניין של הזיהום.
חנא סוייד: טירת הכרמל, שהיא בצל, מהעבר השני של הר הכרמל, היא לא מושפעת מהזיהום.
חנא סוייד: יכול להיות שהיא מושפעת מדברים אחרים, את זה הוועדה תחקור ותחליט.
חנא סוייד: אבל מהזיהום היא לא מושפעת.
חנא סוייד: אבל טבעון ובסמת טבעון מושפעות מהזיהום.
חנא סוייד: ואפשר להכניס כמובן, על-ידי עבודה מקצועית, אמתית את הפרמטרים השונים האלו, של המרחק, של הזיהום ושל הפערים החברתיים כלכליים כי פרמטרים לתוך איזושהי משוואה שבסופו של דבר תקבע את דרך החלוקה של ההכנסות השונות.
אורי מקלב: תודה רבה לך, דוקטור חנא סוויד, שנתן לנו הרצאה מקיפה על כל העניין.
אורי מקלב: אפילו כאלה שלא היו בתוך העניין מבינים על מה מדובר.
אורי מקלב: אנחנו נבקש גם את חבר הכנסת חמד עמאר, שיגיד מספר משפטים, יצטרף לדיון.
אורי מקלב: אחרי זה נבקש ממשרד הפנים, ואחרי זה ניתן לכם, הרשויות.
חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, קודם כל אני רוצה להודות לדוקטור חנא סוויד.
חמד עמאר: זו פעם שנייה שאני נמצא בדיון בקשר לארנונה.
חמד עמאר: קיימנו דיון בנושא של המחצבה בביר אל-מכסור לפני קרוב לחודש, וראינו שם את הקרבה של היישוב אל-מכסור למחצבה, שכל הנזק נגרם ליישוב אל-מכסור ושפרעם, וכל האבק מגיע לשני היישובים האלה, וכל הזיהום לשני היישובים האלה.
חמד עמאר: ומי מקבל את הארנונה?
חמד עמאר: המועצה האזורית משגב.
חמד עמאר: שהיישוב הקרוב ממשגב, אני חושב שהוא במרחק של ארבע, חמש, שש קילומטר, ואל-מכסור ושפרעם קרובים כמה מאות מטרים.
חמד עמאר: וזה אומר שצריך לבוא ולפתור את כל הנושא הזה מהיסוד.
חמד עמאר: זה לא רק עניין של בז"ן, זה לא רק עניין של המחצבה.
חמד עמאר: צריכה להיות ראייה כללית אצל משרד הפנים בנושא הזה.
חמד עמאר: ולא יכול מצב – שאני לא יודע לפי מה הוועדה ישבה וקבעה שטירת הכרמל כן, שפרעם או בסמת טבעון לא.
חמד עמאר: האם היו קריטריונים שהוועדה ישבה ואמרה אנחנו לוקחים את המרחק כנושא, אנחנו בודקים את רמת הזיהום של היישוב שפרעם לעומת היישוב טירת הכרמל, ואנחנו מחליטים כי טירת הכרמל מזוהמת יותר, אנחנו ניתן את הארנונה לטירת הכרמל, לא לבסמת טבעון, שהיא במרחק של מטרים וגובלת עם היישוב טבעון.
חמד עמאר: בסמת טבעון וטבעון זה יישוב אחד.
חמד עמאר: אחד מקבל, השני לא מקבל.
חמד עמאר: אני חושב שכאן, אדוני היושב-ראש, ההחלטות האלה צועקות לשמיים.
חמד עמאר: וצריכה להיות כאן חלוקה שווה.
חמד עמאר: צריך לעשות כאן עבודה יסודית של משרד הפנים.
חמד עמאר: ושלא ישבו פקידים ויבואו ויחליטו זה מקבל, זה לא מקבל.
חמד עמאר: האם הנושא זה מדיניות של המשרד, לבוא לתת ליישובים וליישובים לא?
חמד עמאר: האם הנושא הזה החלטה של פקידים בלי בדיקה יסודית?
חמד עמאר: האם יש קריטריונים?
חמד עמאר: בית המשפט, בג"ץ, בא ואמר בעניין של המסים, יש לכם קריטריונים?
חמד עמאר: איך קבעתם שכפר ורדים יקבל, ובית-ג'אן לא יקבל?
חמד עמאר: אפילו שבית-ג'אן יותר קרוב לגבול מאשר כפר ורדים.
חמד עמאר: איך קבעתם?
חמד עמאר: לכן ביטל וחייב את המדינה או שתוך שנה תחוקקו חוק ותעשו חלוקה שווה, או שבית-ג'אן, כסרא-סמיע ואל-מזרעה יכנסו לעניין של ההנחות ממסים.
חמד עמאר: וכאן אותו דבר.
חמד עמאר: אני חושב שמשרד הפנים צריך לקחת את הנושא הזה, לבדוק את זה מהיסוד, לקבוע קריטריונים ברורים – וזה מה שאני מבקש, אדוני היושב-ראש, שנשמע אם יש קריטריונים בכלל בנושא הזה, ואיך נקבע שטירת הכרמל או טבעון כן, ובסמת טבעון ושפרעם לא.
חמד עמאר: תודה רבה, אדוני.
אורי מקלב: משרד הפנים, גברת גולדשטיין, בבקשה.
אורי מקלב: אחרי זה ניתן אפשרות לראשי - - -
מיכל גולדשטיין: גם אני מודה לחבר הכנסת סוויד, ידידי, על ההצגה.
מיכל גולדשטיין: תיקון קטן, השטח שייך היום לעיריית חיפה.
מיכל גולדשטיין: זאת אומרת, השטח נמצא בתחום עיריית חיפה, והוא לא במקום חסר - - - מוניציפאלי.
אורי מקלב: הוא לא גלילי?
מיכל גולדשטיין: הוא לא גלילי, לא.
מיכל גולדשטיין: ועוד הערה, העניין הוא טיפה סבוך בהקשר של הרווח, ה-Benefit שיהיה לרשויות המקומיות שיקבלו הכנסות מהמקום, אם הן רשויות מקבלות מענק.
מיכל גולדשטיין: מדוע?