GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאורה עופרי: (ב) הדוח השנתי יוגש במדיה ממוחשבת ובעותק קשיח אחד, באופן שהורה עליו הממונה, לרבות בגיליון אלקטרוני ויכלול גם גרפים וטבלאות של הממצאים, תקלות מהותיות שאירעו, תכניות לתיקון החריגות, פירוט ציוד שנרכש ותכניות לשיפור, שדרוג והרחבה של מיתקן הטיפול.
ליאורה עופרי: (ג) הממונה יפרסם את הדוח השנתי באתר האינטרנט.
ליאורה עופרי: חריגה מערכים ותקלות (א) התקבלה אצל יצרן מי פלט תוצאת ניטור המצביעה על חריגה מהערכים הקבועים לפי תקנות אלה, יפעל יצרן מי פלט במהירות האפשרית למניעת המשך החריגה או הישנותה, ינטר את איכות מי הפלט המטופלים ויטפל בהם עד הגיעם לערכים הקבועים לפי תקנות אלה; (ב) הממונה רשאי לתת ליצרן מי פלט הנחיות בדבר קיום חובותיו לפי הוראות תקנה זו; ניתנו הנחיות כאמור, יפעל יצרן מי פלט לפי ההוראות שקיבל.
ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט ידווח על כל חריגה כאמור בתקנת משנה (א) לממונה, סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל את המידע, ולא יאוחר משבוע ימים לאחר קבלתו; הממונה רשאי לדרוש מיצרן מי פלט לדווח לו על חריגה בפרמטרים מסוימים עליהם יורה באופן מיידי ולא יאוחר מ-24 שעות ממועד קבלת המידע.
ליאורה עופרי: (ד) נודע ליצרן מי פלט על תקלה העלולה לגרום לחריגה מהערכים הרבועים לפי תקנות אלה, יפעל לתיקון התקלה ויודיע על כך בהקדם לממונה.
ליאורה עופרי: רישום תוצאות ומסירת מידע לממונה.
ליאורה עופרי: יצרן מי פלט ינהל רישום של כל הנתונים שהוא אוסף לפי תקנות אלה, לרבות נתונים בקשר למי פלט, מי פלט מטופלים, בוצה ותמותה חריגה, וישמור אותם לתקופה שלא תפחת משלוש שנים; הנתונים וכל מידע נוסף, יהיו פתוחים לעיון הממונה ויימסרו לפי דרישה בכל עת.
ליאורה עופרי: בחינת ערכים לפרמטרים נוספים.
ליאורה עופרי: צוות בינמשרדי שימנה המנהל הכללי של המשרד להגנת הסביבה הכולל את נציגי המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד הבריאות והרשות הממשלתית למים וביוב יגיש לשר להגנת הסביבה את המלצתו לקביעת ערכים בתוספת הראשונה ולכלל מוצקים מרחפים וכלל מוצקים מרחפים נדיפים לא יאוחר מיום א' בניסן התשע"ד (1 באפריל 2014).
ליאורה עופרי: שמירת דינים.
ליאורה עופרי: תקנות אלה באות להוסיף על כל דין.
ליאורה עופרי: תחילה (א) תחילתן של תקנות אלה למעט האמור בתקנת משנה(ב), ששה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
ליאורה עופרי: (ב) תחילתן של – (1) תקנה 5א(2) – שנה מיום התחילה; תקנות 3(א), 4(ב) ו-(ג) – ביום י' בטבת התשע"ה (1 בינואר 2015).
ליאורה עופרי: אלו התקנות שמחייבות את איסור ההזרמה של מי הפלט אל המטופלים למקורות המים, חובת ההפעלה של מתקן טיפול וחובת העמידה בערכים.
ליאורה עופרי: זה בעצם המועד של יישום התקנות.
זבולון אורלב: יש לי 3 הערות מרכזיות.
זבולון אורלב: הערה מרכזית אחת נוגעת לתקנה האחרונה.
זבולון אורלב: במקום שנתיים אנחנו חושבים.
זבולון אורלב: לאור הניסיון הבינלאומי אני חושב שהמינימום צריך להיות 6 שנים.
זבולון אורלב: כך גם ביקש ארגון המגדלים.
זבולון אורלב: אני אומר לחבריי במשרד להגנת הסביבה שלפעמים האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
זבולון אורלב: הוויכוחים ימשיכו עוד כמה שנים טובות.
זבולון אורלב: תמיד בסוף צריך למצוא את האיזון הנכון.
זבולון אורלב: אני לא בעד 10 שנים כמו שהיה בדנמרק.
קריאה: 20 שנה.
זבולון אורלב: אני חושב שאפשר ב-6 שנים.
זבולון אורלב: אפשר לעשות תחנת ביניים אחרי 4 שנים כדי לראות איפה זה עומד.
זבולון אורלב: אני מציע להסתדר עם הדבר הזה.
זבולון אורלב: הדבר השני הוא סמכויות הממונה בסעיף 8.
זבולון אורלב: אני חושב שצריך שתהיה ועדה מקצועית ציבורית, לאו דווקא בידי אדם אחד.
זבולון אורלב: יש כאן כמו שראינו לא רק עניין של הגנת הסביבה.
זבולון אורלב: יש כאן עניין שיש לו היבטים רבים מאוד על הנחלים, על הציפורים, על הגנת הסביבה, על הפרנסה.
זבולון אורלב: אי אפשר שאדם אחד יקיף את כל העניין.
זבולון אורלב: אני חושב שצריכה להיות ועדה מקצועית ציבורית מעליו.
זבולון אורלב: הוא צריך לקבל את האישור, להתייעץ עם איזו שהיא ועדה ציבורית כדי שנדע שההיבטים השונים של הסוגיה הזאת נידונו בדבר הזה.
זבולון אורלב: סוגיית התקציב היא הערה מהותית.
זבולון אורלב: לטעמי היה רצוי להכניס אותה לתוך התקנות כך שיהיה ברור.
זבולון אורלב: אני מכיר את העניין הזה.
זבולון אורלב: אני יכול להראות לך כמה החלטות ממשלה על תקצוב השתנו במהלך זמן.
זבולון אורלב: רק אתמול בלילה שינו החלטות ממשלה בדבר התקצוב של שנת 2012.
זבולון אורלב: המדינה החליטה לשנות תקציבים.
זבולון אורלב: זאת זכותה המלאה.
זבולון אורלב: אני לא שמעתי שבתקנות משתמשים במילה לועזית.
זבולון אורלב: המילה "פרמטר" לא נכנסת למילון העברי שלי.
זבולון אורלב: אפשר לכתוב מודד ערך.
קריאה: מדד.
בר אור ישעיהו: זאת הערה שהמשרד להגנת הסביבה מקבל בחפץ לב.
זבולון אורלב: אני מבקש שתהיה התייעצות רצינית בין משרדי הממשלה לארגון המגדלים.
זבולון אורלב: התיאום הראשון נעשה לפני שבוע.
זבולון אורלב: הארגון נתן הערות.
זבולון אורלב: אף אחת מההערות לא נכנסה לתקנות.
אלון זסק: נפגשו איתם לפני שנה 3 פעמים.
זבולון אורלב: אני מדבר על השנה האחרונה.
זבולון אורלב: ההתייעצות האחרונה הייתה לפני שבוע ימים.
זבולון אורלב: נמסרו לכם הערות.
זבולון אורלב: אף הערה לא נכנסה.
זבולון אורלב: חברים, מדובר בפרנסה של אנשים.
זבולון אורלב: אומר לכם את זה ידיד שמעוניין בהגנת הסביבה.
בר אור ישעיהו: זה לא מדויק.
דליה טל: אני הייתי זאת שלפני שנתיים וחצי ביקשה לקבוע את התקנות האלו במסגרת דיון על תקנות ועדת ענבר.
דליה טל: ועדת הפנים והגנת הסביבה נתנה למשרד להגנת הסביבה חצי שנה כדי לקבוע את התקנות האלו.
דליה טל: מאז עברו שנתיים וחצי.
דליה טל: שנתיים וחצי עברו מאז שהוועדה הורתה.
דליה טל: אנחנו נמצאים היום באיחור של שנתיים.
דליה טל: אני יושבת בחדר הזה אחת לחודש.
דליה טל: אני שומעת כמה הוועדה הזאת מעוניינת ופועלת למען שיקום נחלי הארץ.
דליה טל: אם לא תתקבל היום החלטה זה לא יהיה ללכת 10 צעדים אחורה, זה יהיה ללכת קילומטרים אחורה.
דליה טל: המטרה של התקנות האלו היא להביא עוד שלב אחד קדימה את נושא שיקום נחלי הארץ.
דליה טל: אתם מדברים פה על כסף.
דליה טל: כסף זה מאוד חשוב.
דליה טל: אני רוצה להזכיר לכם שערכנו כנס לפני שנתיים.
דליה טל: הגשנו במהלך הכנס הזה עבודה.
דליה טל: העבודה הזאת קבעה שהעלות של הרפורמה היא 100 מיליון שקל.
דליה טל: אנחנו שוכחים 3 מיליון שקל למדגה.
דליה טל: אנחנו לא מדברים כאן על 100 מיליון שקל לכל מדגה, אלא על 3 מיליון שקל למדגה.
קריאה: מה גברתי יודעת על רווחיות של מדגה, מה היא יודעת על ההתנהלות?
דליה טל: אנחנו בחדר הזה באים כל הזמן בטענות לרשויות מקומיות חלשות ומדברים על מפעלים מזהמים כאילו המדגה הוא מחוץ לסיפור הזה.
דליה טל: אני רוצה לדעת למה.
דליה טל: המדגה הוא מפעל כמו כל מפעל אחר.
דליה טל: צריך להטיל עליו תקנות שהוא צריך לעמוד בהן.
דליה טל: יושב לידי רמון בן ארי.
דליה טל: לפני חודש הוא הציג כאן תכנית גרנדיוזית לשיקום נחל הירדן ולשיקום נחל חרוד.
דליה טל: יש כאן אחרים שמציגים כל הזמן תכניות.
דליה טל: ללא רפורמה בענף המדגה, ללא התקנות האלו אתם יכולים את כל התכניות הנפלאות האלו שאנחנו משלמים עליהן הון כסף פשוט לזרוק לפח.
דליה טל: ללא רפורמה בענף המדגה אין לנו שום סיבה לשקם את נחלי הארץ, אין לנו שום סיבה לבוא בטענות לג'סר א-זרקא, למג'ד אל כרום ולכל אותם ישובים חלשים שאותם אנחנו מחייבים לטהר את השפכים.
יוסי פלד: אנחנו מברכים על הרפורמה.
יוסי פלד: אנחנו חושבים שהיא חשובה ושצריך להתמודד עם הבעיה הזאת של זיהום הנחלים.
יוסי פלד: בריכות הדגים הן לא רק פרנסה לחקלאים.
יוסי פלד: יש פה 7 משרדים ממשלתיים שעברו החלטת ממשלה לפני 4 חודשים לקדם את נושא הצפרות.
יוסי פלד: זה נושא מאוד ייחודי למדינת ישראל.
יוסי פלד: בריכות הדגים מהוות בית גידול לציפורים האלה.
יוסי פלד: אני רוצה להדגיש שני אספקטים.
יוסי פלד: ידידי ידבר על המגוון הביולוגי.
יוסי פלד: אספקט אחד הוא האספקט הכלכלי.
יוסי פלד: כלכלן בדק מה עשתה הצפרות בעמק החולה.
יוסי פלד: מדובר ב-82 מיליון שקל לתושבים באזור.
יוסי פלד: זה מעבר לדמי הכניסה.
יוסי פלד: יש לזה כוח כלכלי מאד משמעותי ומאוד גדול.
יוסי פלד: אני רוצה להדגיש שבתי הגידול האחרים לציפורים נעלמו.
יוסי פלד: זה המקום היחיד שיש להם איפה להיות, לכן השמירה על המדגה היא הרבה מעבר למה שנאמר קודם על ידי ראש המועצה שזאת פרנסה לחקלאים.
יוסי פלד: יש פה את הנושא של המגוון הביולוגי ואת הכלכלה.
יוסי פלד: קיבוץ כפר רופין עושה איתנו פעולה משותפת בעמק בית שאן.
יוסי פלד: קיבוץ מעגן מיכאל נמצא איתנו במהלכים מתקדמים.
יוסי פלד: הצלחנו לקדם החלטת ממשלה יוצאת דופן על קידום 15 מוקדים של צפרות בשנים הקרובות.
יוסי פלד: הנושא הנוסף הוא התיירות.
יוסי פלד: יש 100 מיליון חובבי ציפורים בכל העולם.
יוסי פלד: היום ישראל היא לא רק ארכיאולוגיה והיסטוריה.
יוסי פלד: זה נושא שמקבל תנופה מאוד גדולה.
יוסי פלד: בלי בריכות הדגים אנחנו בבעיה, כי לציפורים אין איפה להיות.
יוסי פלד: מעבר לזה שבריכות הדגים זה מקור פרנסה משמעותי לדייגים.
יוסי פלד: .
אורי מקלב: אתה חושש שבריכות הדגים ייסגרו?
יוסי פלד: אני מקווה שהן לא ייסגרו.
אורי מקלב: אתה אומר שבמידה והן ייסגרו, זה יהיה.
יוסי פלד: אין להן איפה להיות.
יוסי פלד: לכל הציפורים שהיו בהחולה ובביצות אין איפה להיות.
יוסי פלד: בעבר - יש פה הרבה דייגים מסביב – הירוקים, שזה החברה להגנת הטבע ורשות הטבע והגנים, היו במלחמת עולם עם הדייגים, בהתנגשויות לא נורמאליות.
יוסי פלד: אנחנו יושבים עם יוסי יעיש, יושב-ראש הארגון, בדיונים כבר כמה חודשים כדי למצות ביחד את הסיפור.
יוסי פלד: גם בסיפור של העגורים בהחולה כשהייתה מלחמת עולם, ברגע שישבנו עם החקלאים פתרנו את הנושא.
יוסי פלד: יש גם את הסיפור שאתה מכיר היטב, היושב-ראש, של חומרי ההדברה שהתנשמות פתרו.
יוסי פלד: אני בטוח שגם את הדיג בשיתוף עם הדייגים ולא במלחמות עולם נוכל לפתור.
אורי מקלב: ראו לציין בהזדמנות הזאת שאתה מדבר שהמלחמה עם העופות מעלה את העלות של מגדלי הדגים.
יוסי פלד: הדייגים חייבים להשתפר בנושא הזה.
יוסי פלד: אנחנו נשב ביחד ונמצא את הדרך.
יורם יום טוב: כמו יוסי וקודמיי אני רוצה לברך על הרפורמה הזאת.
יורם יום טוב: אני חושב שמאוד חשוב שהנחלים יהיו מטוהרים.
יורם יום טוב: זאת פעולה מאוד מאוד מבורכת.
יורם יום טוב: צריך להביט על כל הבעיה הזאת במבט הרבה יותר רחב.
יורם יום טוב: שמענו כאן שהמדגה הוא עסק ושצריך להסתכל עליו כעסק.
יורם יום טוב: יכול להיות שהוא עסק, אבל הוא הרבה יותר רחב מעסק.
יורם יום טוב: יש לנו בארץ מזל שאנחנו נמצאים בצומת דרכים של 3 יבשות, בצומת דרכים של כמה אזורים זואוגיאוגרפיים.
יורם יום טוב: יש לנו מגוון גדול מאוד של עולם חי וצומח בין הים למדבר.
יורם יום טוב: זאת זכות גדולה.
יורם יום טוב: יש מעט מאוד ארצות שיש בהן מגוון גדול כזה בקווי הרוחב שאנחנו נמצאים בהם.
יורם יום טוב: אנחנו מקבלים כל שנה משהו כמו 500 מיליון ציפורים נודדות שבאות אלינו מאזורים שנמצאים צפונה וצפון מערב מאיתנו.
יורם יום טוב: הן עוברות דרכנו לאפריקה.
יורם יום טוב: הן לא עוברות מזרחה מאיתנו.
יורם יום טוב: הן לא עוברות מערבה מאיתנו כיוון שמצד אחד ישנו מדבר, מצד אחד ישנו ים.
יורם יום טוב: ישראל חתומה על אמנה להגנה על ציפורים נודדות.
יורם יום טוב: יש לה מחויבות בינלאומית לעניין הזה.
יורם יום טוב: בנוסף לעולם החי של ישראל יש לנו מחויבות לעולם החי שלכאורה לא שייך לנו.
יורם יום טוב: במהלך 100 או 80 השנים האחרונות חלו שינויים דרמטיים בעולם החי של ישראל, בעיקר בנופים שקשורים למים.
יורם יום טוב: אנחנו על סף המדבר.
יורם יום טוב: ישראל מנצלת את כל המים שהיא יכולה לנצל כדי לספק לאדם מים לחקלאות, לתעשייה, לשתייה ולכל מיני דברים אחרים.
יורם יום טוב: אגם החולה והביצה שמצפונו יובשו, שטחים של ביצה ואחו בעמקים ובשרון נוקזו ויובשו.
יורם יום טוב: רוב מי המעיינות נתפסו.
יורם יום טוב: הנחלים יובשו ונעשו מזוהמים.
יורם יום טוב: כאן הרפורמה - היא מבורכת – שבאה לנקות את הנחלים האלה.
יורם יום טוב: כתוצאה מכל התהליכים האלה נפגעו מאוד העופות ובעלי החיים האחרים החיים בארץ שקשורים לנופי מים.
יורם יום טוב: היום הם נסמכים על מה שנותר מאגם וביצת החולה.
יורם יום טוב: כאן הם נסמכים מאוד על בריכות הדגים שמשתרעות על בערך 30 אלף דונם, על כמות דומה של שטח בנוי ועל מאגרי מים אחרים.
יורם יום טוב: אי אפשר להסתכל על המדגה במבט צר של בני אדם שמגדלים דגים.
יורם יום טוב: זה חשוב בפני עצמו, אבל אנחנו מציגים נקודת מבט נוספת שנוגעת לכל אזרח במדינת ישראל שהטבע איכפת לו, לתיירים שיכולים לבוא לפה ולתרום באופן כלכלי למדינה ולדייגים.
יורם יום טוב: תהליכים דומים למה שקרה בארץ קרו בכל המזרח התיכון.
יורם יום טוב: מה שקרה זה בכל הסביבה.
יורם יום טוב: אנחנו המקום האחרון שעדיין נותרו בו מקווי מים לעופות נודדים בדרך מדרום לצפון וחזרה.
יורם יום טוב: כאן אנחנו מדברים על רפורמה שמסכנת במידה רבה את ענף המדגה.
יורם יום טוב: אנחנו חייבים לשתף פעולה עם החקלאים, אבל בלי התרומה הממשלתית לא יעזור שום דבר, זה לא ילך.
יורם יום טוב: אנחנו קוראים לממשלה, למשרדים השונים לשתף פעולה.
יורם יום טוב: אסור להסתכל במבט צר.
יורם יום טוב: צריך להסתכל במבט רחב על-מנת לראות את ענף המדגה כמכלול שלם שכולל טבע וחקלאות.
דני עטר: רק ב-5 השנים האחרונות, על-מנת לשפר את המים שזורמים לנחל חרוד, העיר בית שאן, מועצה אזורית עמק המעיינות ומועצה אזורית גלבוע השקיעו מעל 150 מיליון שקל מכספם.
דני עטר: אנחנו בנושאים של איכות סביבה לא משקיעים בדיבורים, בהצהרות אלא בכסף של התושבים שלנו.
דני עטר: זה לא האוכלוסיות הכי חזקות במדינה.
דני עטר: כשבאים ורוצים לקדם רפורמה מהסוג הזה – כולם כאן הציגו עמדה אחידה על כך שאנחנו בעד הרפורמה – אי אפשר להתעלם מהעלויות הכספיות, מהזמן הנדרש לקיים את זה ומהעובדה שהרבה מאוד אנשים בעמק שלנו חיים מהמדגה.
דני עטר: אם רוצים ברגל גסה להניע תהליך מבלי להתחשב בצרכים של האנשים שחיים ושומרים על האדמות, על השטחים הפתוחים ועל איכות הסביבה לא פחות מהרבה אחרים שכל הזמן מעל כל במה מצהירים הצהרות, אני חושב שצריך בחלקים נרחבים ממה שנאמר כאן לקחת צעד אחד אחורה, לנהל התדיינות רצינית ומעמיקה לגבי איך מובילים את זה, איך חיים את זה.
דני עטר: אני חושב שהפרספקטיבה שניתנה לנו על ידי הפרופסור הנכבד ביחס לתנועת הציפורים מלמדת על השפעות הרבה יותר רחבות מאשר הנקודות הקטנות האלו שבהן רוצים להציג את הדברים.
דני עטר: זאת הערתי.
דני עטר: חבל שלא ניתנה לי האפשרות לדבר בסיבוב הקודם בכל מה שקשור לעניין הכספי.
דני עטר: זה לא מובן מאליו - עמדתי נוגדת לעמדת חבריי – שהם הסכימו ל-50% השתתפות.
דני עטר: אני חושב שזאת טעות.
דני עטר: אין שום סיבה בעולם שדווקא מגדלי הדגים יסכימו להשתתף ב-50%.
דני עטר: הוויכוח הוא לא על ה-50% שהאוצר מביא, אלא על הפער בין כל הרפורמות עד עכשיו שנעו בין 70% ל-80% מימון של המדינה וכל הסובב אותה, לבין העובדה שחבריי הסכימו ל-50%.
דני עטר: זה רק מלמד על אופיים של האנשים.
דני עטר: לא צריך לנצל את זה לרעה, צריך לנצל את זה לטובה.
אורי מקלב: אנחנו מעריכים שהגעת להגיד את הדברים.
אורי מקלב: רובם של מגדלי הדגים נמצאים באזור שלך, בגלבוע?
דני עטר: חלקם באזור הגלבוע.
דני עטר: הרוב הוא בעמק המעיינות.
דני עטר: אנחנו יחידה גיאוגרפית אחת.
דני עטר: אנחנו עובדים ביחד, משתפים פעולה ביחד ונמצאים כאן ביחד.
יובל ארבל: אנחנו שמחים שהרפורמה הזאת תצא לפועל.
יובל ארבל: אנחנו מקווים שלמרות מה שנאמר כאן היום שאולי לא תתקבל החלטה היום, בקרוב תתקבל החלטה והרפורמה תצא לדרך, כמובן עם תקצוב.
יובל ארבל: חבל מאוד שמשרד האוצר לא מבין את החשיבות של העניין ומשחק משחקים.
יובל ארבל: אני רוצה להעיר לנושא אחד שאני מתפלא עליו, כי יושבים אנשים מאוד מקצועיים שהכינו את הרפורמה, שהכינו את התקנות.
יובל ארבל: אני רואה שהכוונה היא לשחרר את המים ב-3 חודשי החורף שאז קיימת זרימת בסיס בנחלים שיכולה למהול את המליחות הגבוהה ואת הערכים שהם טובים אבל יחסית עדיין לא מספיק טובים.
יובל ארבל: כאשר יש זרימת בסיס בנחל אפשר למהול אותם.
יובל ארבל: החודשים שכתבו הם 15 באוקטובר עד 15 בינואר.
יובל ארבל: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול ושייקחו את זה לתשומת ליבם האנשים שמתקנים את הרפורמה, שכמעט ברוב השנים עד סוף דצמבר, תחילת ינואר אין זרימת בסיס בנחלים.
יובל ארבל: למרות שיורד גשם האדמה לא רוויה.
יובל ארבל: אני לא רואה את מגדל הדגים שמחכה לשיטפון ורק אז מרוקן את בריכת הדגים.
יובל ארבל: הוא ירוקן לפי תכנית העבודה שלו.
יובל ארבל: הוא ישפוך את המים המאוד מלוחים מהנחל.
יובל ארבל: אפשר את כל העבודה היפה של שיקום נחלים להרוס בכמה ריקונים של בריכות דגים כאלו.
יובל ארבל: חשובה שמירת הסביבה.
יובל ארבל: אנא, תתקנו את התאריכים האלה.
יובל ארבל: זה לא יעשה את העבודה שאתם רוצים ברפורמה.
יובל ארבל: מה שאפשר לעשות זה לשחרר מים מהמעיינות ליד.
יובל ארבל: אם אי אפשר לשנות את החודשים.
תומר רוזנר: בהנחה שאפשר, מה אתה מציע?
יובל ארבל: אם אפשר, אז לשנות למועדים שהם יותר אמצע וסוף החורף שיש זרימת בסיס.
יובל ארבל: כיון שאני יודע שלמגדלים יש בעיה עם גידול דגים בעונת החורף והם צריכים לרוקן את המאגרים, חייב להיות שיתוף פעולה עם רשות המים על כך שיהיה שחרור ממעיינות.
יובל ארבל: כיוון שהמעיינות בעמק תפוסים, אפשר לשחרר מעינות בכמות.
יובל ארבל: אפשר לחשב לזה מודל.
יובל ארבל: זה דבר פשוט יחסית לדעת כמה מים צריכים לשחרר על מנת שאותו ריקון בריכות דגים לא יסכן את שיקום הנחלים שכבר נעשה ומתוכנן.
קריאה: זה לא נכון לנחלים המזרחיים.
יובל ארבל: המנהל יכול להראות לך את הנתונים הגיאוגרפיים של רשות המים.
אבשלום הורוביץ: אני בעיקרון תומך ברפורמה.
אבשלום הורוביץ: אני חושב שהיא נבנתה על בסיס משקי המדגה הגדולים בעמק המעיינות ובמישור החוף.
אבשלום הורוביץ: היא לא נותנת תשובה למקרים שונים.
אבשלום הורוביץ: אחת הדוגמאות המובהקות זה גידול הפורלים בקיבוץ דן.
אבשלום הורוביץ: הפורל זה דג של מים קרים.
אבשלום הורוביץ: אין אפשרות לעצור לו את המים למשך 9 חודשים בשנה.
אבשלום הורוביץ: חייבים להזרים את המים לדגים לאורך כל השנה מכל מיני סיבות ביולוגיות מהותיות.
אבשלום הורוביץ: כך גם קורה בכל העולם.
אבשלום הורוביץ: התקנות שפה מוצעות מדברות על עצירת ההזרמה למשך 9 חודשים ועל שחרור המים במשך 3 חודשים בחורף.
אבשלום הורוביץ: זה בלתי אפשרי לגבי הגידול הזה ולגבי גידולים נוספים, בעיקר באזור שלנו.
אבשלום הורוביץ: יש בתקנות אפשרות של החרגה מהתקנה הזאת באמצעות הממונה .
אבשלום הורוביץ: לעניות דעתי, התקנה הזאת דרקונית מידי.
אבשלום הורוביץ: היום ענף הדגים בדן מלווה על ידי ועדה מקצועית בין משרדית שכוללת את רשות המים, את המשרד להגנת הסביבה, את רשות הטבע והגנים, את מינהלת הכנרת ואת כל הגורמים הרלוונטיים.
אבשלום הורוביץ: זאת הוועדה ששוקלת, שקובעת את הפרמטרים של איכות המים המותרים, את המכסות המותרות, היא מנטרת את הפעילות ואת תקינות המתקנים.
אבשלום הורוביץ: היא זאת שמקבלת את ההחלטות.
אבשלום הורוביץ: לפי התקנות המוצעות, כל הסמכויות האלו מועברות לבן אדם אחד.
אבשלום הורוביץ: אינני יודע מי הוא, כבודו במקומו מונח, אבל לא ייתכן שפעילות בעלת שיקולים רחבים ביותר, הן בתחום של הגנת הסביבה, הן בתחום של הגנת הטבע, הן בהקשר של ממשק המים ואינטרסים של רשות המים, כל אלה יהיו בסמכויות של בן אדם אחד.
אבשלום הורוביץ: יש הכרח לשנות, לפחות בחלק מהסעיפים, את הסמכות של הממונה לוועדה מקצועית בין משרדית.
אבשלום הורוביץ: זאת גישה שאני מציב ודורש שתיכנס כשינוי בתקנות.
אבשלום הורוביץ: כל הדברים האחרים שדיברו על התקצוב ועל משך הזמן אלה דברים חשובים ביותר שחייבים להשתנות בתקנות המוצעות.
קריאה: כולל השתתפות של נציגי מגדלים בוועדה כזאת.
קריאה: גם לנו יש מה להגיד בתחום הזה.
רונן בר: אנחנו עוסקים פה ברפורמה במשק החי.
רונן בר: כל רפורמה במשק החי חייבת לקחת בחשבון את הנושא של צער בעלי חיים.
רונן בר: ראינו כבר רפורמות אחרות בענפים אחרים, כמו למשל בלול.
רונן בר: בגלל זה הרפורמה תקועה כבר הרבה מאוד שנים.
רונן בר: חוק צער בעלי חיים חל על כל בעלי החוליות.
רונן בר: דגים הם בעלי חוליות.
רונן בר: הם יצורים שמסוגלים לחוש סבל.
רונן בר: אנחנו מדברים פה על מספרים עצומים של בעלי חיים, על עשרות מיליונים של דגים.
רונן בר: צריך לקחת את הדבר הזה בחשבון.
רונן בר: לפני שהולכים ובונים כזה מפעל ומשקיעים כספי ציבור כל כך גדולים בבנייה מחדש של בריכות הדגים, צריך שהנושא הזה יבוא יד ביד עם הסדרה מתוקף חוק צער בעלי חיים של תקנות להחזקת דגים.
רונן בר: חוק צער בעלי חיים דורש להתקין תקנות לגבי איך להחזיק פרות, כבשים, עגלים ודגים לחקלאות.
רונן בר: חייבים לקחת את הדבר הזה.
רונן בר: אם אנחנו מסתכלים על אירופה, אז באירופה יש התייחסות ממסדית מאוד מאוד רחבה לנושא הזה של דגים.
אורי מקלב: יש לך מה להגיד על התקנות האלו?
אורי מקלב: אתה רואה פגיעה?
רונן בר: התקנות האלו לא מתייחסות ספציפית לנושא הזה.
רונן בר: אין טעם להתחיל לדבר על זה, כי אין שום התייחסות בסיסית.
אורי מקלב: בוא נעשה בחצי דקה תעמולה לעניין הזה.
אורי מקלב: זה לא הנושא.
רונן בר: זה לא עניין של תעמולה.
רונן בר: יש פה נושא שבכלל.
רונן בר: .
אורי מקלב: הוא לא קשור.
אורי מקלב: הנושא של צער בעלי חיים הוא נושא מאוד חשוב לגבי הדגים, לגבי העופות, אבל כאן אנחנו מדברים על תקנות.
אורי מקלב: אם היית אומר שבתקנות האלו אתה רואה איזו פגיעה היינו מוכנים להקשיב, אבל אם אתה אומר שיש חשיבות.
רונן בר: אני בא להגיד שאין שום התייחסות.
אורי מקלב: אתה צריך להעיר אם צריך התייחסות.
אורי מקלב: אין התייחסות כי אין צער בעלי חיים בעניין הזה.
אורי מקלב: אם היית אומר שיש צער בעלי חיים הייתה התייחסות.
רונן בר: בוודאי שיש צער בעלי חיים.
תומר רוזנר: זה לא התקנות האלו.
רונן בר: מבחינת צפיפות.
רונן בר: מבחינה משפטית ומכל הבחינות האחרות חייבת להיות התייחסות לנושא הזה.
רונן בר: צריך להתקין תקנות לפי חוק צער בעלי חיים לפני שמתחילים ברפורמה כזאת.
אורית סקוטלסקי: החברה להגנת הטבע תומכת ומברכת על התקנות ועל הרפורמה.
אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים לוועדה לאשר את התקנות ולקדם את הרפורמה.
אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שיש דחיפות בהוצאת המזהמים מהנחלים, שיש חשיבות מאוד מאוד גבוהה לקידום התקנות האלו בהקדם האפשרי.
אורית סקוטלסקי: עם זאת, וכמו שפרופ' יורם יום-טוב ציין, למדגים האלה יש חשיבות לשמירת טבע, לשימור עופות המים ולמינים אחרים שמסתמכים על בתי הגידול הלחים האלטרנטיביים האלה שנוצרו.
אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שמצד אחד המזהם צריך לשלם, שצריך לדרוש מהמדגים להתמודד עם הזיהום שהם יוצרים, מצד שני ראוי לקדם מימון ממשלתי לתמיכה בטיוב המשאב הציבורי בנחלים וגם אזורי בריכות הדגים.
אורית סקוטלסקי: יש כאן פוטנציאל גדול להסדר יותר כולל.
אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים לאוצר ולגופי הממשלה האחרים לשקול מימון חלקי של הרפורמה כתמריצים להסדר יותר כולל והפיכת בריכות הדגים לאזורים ידידותיים לשמירת טבע לציפורים.
אורית סקוטלסקי: יש קונפליקט רב שנים בין המדגים, שמירת הטבע לציפורים.
אורית סקוטלסקי: יש הרבה מאוד תמותה של ציפורים ברשתות.
אורית סקוטלסקי: יש בעיות קשות שעד היום לא נפתרו.
אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים כאן לשיתוף פעולה של המדגים.
אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים להשתמש בתמריצים הממשלתיים לקידום הנושא כתמריץ לדרישות יותר מרחיקות לכת מהמדגים וללקיחת אחריות על הפיכת המדגים לאזורים שהם ידידותיים לשמירת טבע.
אורית סקוטלסקי: זה יטייב מאוד את אזורי הבריכות מבחינת תיירות אקולוגית והערך הציבורי.
אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שיש מקום לשיתוף פעולה לקידום רחב של הנושא לטובת המדגים, הדייגים, הכלכלה המקומית, לטובת התיירות באזור העמקים ולטובת שמירת הטבע ושימור המגוון הביולוגי שמדינת ישראל חתומה באמנות.
יעקב כץ: רפורמה מתקיימת בדרך כלל כאשר מתקיימים 3 תנאים.
יעקב כץ: תנאי אחד זה שבמידה וקיימת בעיה של זיהום צריך לפתור אותה.
יעקב כץ: צריך ליצור טכנולוגיה, אחר כך צריך ליצור את התקציב.
יעקב כץ: על שלושת הדברים האלה הביאו את כל הרפורמות שהיום דנים בהן, אם זה בלול, ברפת ובכל מקום.
יעקב כץ: אנחנו טוענים שהטכנולוגיה עוד לא פותחה.
יעקב כץ: אין שום טכנולוגיה.
יעקב כץ: לא יודעים עדיין שום דבר.
יעקב כץ: כל הפרמטרים מקובלים עלינו בשלב הזה, אבל אין טכנולוגיה.
יעקב כץ: אף אחד לא יכול להגיד שיש טכנולוגיה.
יעקב כץ: דורשים לקיים את הדבר הזה ללא תקציב.
יעקב כץ: אני לא ראיתי שניתן לקיים מערך טכנולוגי שאמור לשמור על הנחלים או על הסביבה ללא תקציב.
יעקב כץ: יכול להיות שמקובל שהמזהם משלם.
יעקב כץ: אנחנו חושבים שפיתוח הטכנולוגיה הזאת ייקח בין 4 ל-6 שנים.
יעקב כץ: זה לא סתם שהדנים טענו שהם צריכים 20 שנה בשביל לפתח טכנולוגיה.
יעקב כץ: מאוד מקובל עלי מה שקרן קיימת טוענת לגבי כך שאין טכנולוגיה.
יעקב כץ: הם לא יודעים מה לעשות.
יעקב כץ: יבקשו מהם תקציבים, אבל הם לא ידעו מה לעשות איתם כי אין מי שינחה אותם.
אורי מקלב: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון ערכי.
אורי מקלב: אתה רואה כאן תקנות שהן מאוד מאוד חשובות, אין עליהן חולק, אין מי שיוצא נגדן, אבל מה שחסר..
אורי מקלב: יש כאן חתן וכלה, אבל אין כאן נדוניה, אין את הכתובה.
אורי מקלב: יש אגרסיביות מסוימת בכך שיוצאות תקנות בלי תקציב.
אורי מקלב: מכיוון שאתה, אדוני היושב-ראש, לא פראייר ואתה עומד על הדברים.
אורי מקלב: ראיתי מה עשית ברפורמה של הכבאות שלא קידמת את זה על אף החשיבות, על אף השאלה של הצלת החיים.
אורי מקלב: ברגע שזה הגיע לשוקת בלי שמישהו מילא מים בשוקת, לא היית מוכן להביא את זה.
אורי מקלב: אתו דבר גם לגבי הרפורמה בתכנון ובנייה שלא היה כסף.
אורי מקלב: לא יכולה להיות רפורמה בלי כסף.
אורי מקלב: אנחנו נותנים הרבה יותר מעשרות מיליונים בשביל שיחליפו מזגנים לאנשים בבתים על-מנת לחסוך באנרגיה.
אורי מקלב: זה דבר חשוב מאוד, אני לא מזלזל בעניין הזה.
אמנון כהן: מקררים.
אורי מקלב: מקררים, מזגנים.
אורי מקלב: אנחנו באים כאן ואומרים שעצם הענף חשוב, עצם המיקום שבו הוא נמצא.
אורי מקלב: יש פה היבטים רבים.
אורי מקלב: יש פה שאלה של פרנסה, אבל לא רק.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, מי כמוך כחבר ועדת כספים ותיק מאוד יודע שכשמגיע עניין של סגירת מפעל כמו פרי הגליל אלה לא דברים שאתה רוצה להשית על המפעל.
אורי מקלב: אתה אומר שהמפעל לא יכול לעמוד בסטנדרטים של הכנסות מול הוצאות.
אורי מקלב: אנחנו משקיעים משלנו.
אורי מקלב: המדינה מכניסה כדי למנוע סגירת מפעל חשוב.
אורי מקלב: בנעלי בריל המדינה לא רצתה, אבל עכשיו היא משלמת יותר ומזמינה כדי למנוע את הסגירה.
אורי מקלב: אנחנו כל שבוע או כל שבועיים דנים בכזה מפעל.
אמנון כהן: דרך אגב, בגזירות החדשות יבואו עוד הרבה מפעלים לוועדת כספים.
אורי מקלב: יבואו עוד הרבה ונשלם על זה ביוקר.
אורי מקלב: האם אנחנו מראש רוצים לגרום פה לכך שהמפעל הזה ייסגר או כל הענף הזה ייסגר?
אורי מקלב: מי שישלם יהיה הצרכן.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שבסופו של דבר מחיר הדגים בארץ יעלה.
אורי מקלב: אם זה יהיה חצי, לא חצי והממשלה תיתן, בסופו של דבר.
אורי מקלב: אנחנו דואגים לצרכן.
אורי מקלב: דגים זה לא בשר תאווה, זה לא אקסטרות.
אורי מקלב: דגים, חוץ מזה שזה דבר מרכזי, זה חלק מהשולחן היהודי, זה חלק מהפולקלור.
אורי מקלב: אני מכניס את זה.
אורי מקלב: מי שמכיר את ההיסטוריה היהודית יודע שהדבר היחיד שנלחמו בו הרבנים בעיירות זה שהם לא נתנו לקנות דגים כשייקרו אותם.
אורי מקלב: דבר ראשון היה מלחמה כנגד עליית מחירי הדגים.
אורי מקלב: דגים זה חלק מההווי היהודי שמופיע.
אורי מקלב: מה שיקרה הוא שהמחירים יעלו.
אורי מקלב: לנו יש עניין מאוד גדול לא רק בלשמור על החקלאים, על המגדלים ועל הסביבה, אלא גם לשמור על הצרכנים.
אורי מקלב: אני חושב שהמשמעות של הדבר הזה יכולה להיות של עשרות אחוזים.
אמנון כהן: ודאי שאם לא נשקיע כמדינה האזרח בסוף יצטרך לשלם.
אמנון כהן: אנחנו לא נעביר תקנות בלי תקציב.
מרסלו חואניקו: יש למדגה תרומה עצומה לאיכות הסביבה.
מרסלו חואניקו: אם התקנות האלו קובעות שיהיה צמצום בשטחי המדגה במדינת ישראל, הפגיעה בסביבה תהיה גדולה מהתועלת לסביבה.
מרסלו חואניקו: לא לקחו בחשבון את הנושא הזה כאשר כתבו את התקנות.
מרסלו חואניקו: יש דוח של החברה להגנת הטבע מ-2012 על איומים שיש במדינת ישראל לגבי שטחים פתוחים.
מרסלו חואניקו: המדגה הא 27 אלף דונם של שטחים פתוחים לחים במדינה יבשה כמו המדינה שלנו.
מרסלו חואניקו: אוי ואבוי אם נקטין את השטחים הפתוחים האלה.
מרסלו חואניקו: התקנות האלו זה אחד מהאיומים על השמירה של השטחים הפתוחים.
מרסלו חואניקו: אנחנו רואים פה במצגת מדגה.