GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי לנדאו: - - היטלי השבחה וגם ארנונות על הסולרי במקומות שונים.
עוזי לנדאו: כאן מתחיל להתעורר גוף שלם או גופים שונים שיכולים לראות כיצד הם יכולים להביא להכנסות מן התחום הזה שהולך ומתפתח.
עוזי לנדאו: זה תחום שמתפתח מבחינה כלכלית.
עוזי לנדאו: שני דברים קורים כאן:
עוזי לנדאו: פעם אחת התחום התפתח מבחינה כלכלית, אבל רשות החשמל, בצדק, דואגת לכך שלא ייפול מחיר כבד מדי על הציבור.
עוזי לנדאו: מורידים תעריפים במקום שהדבר הזה אפשרי.
עוזי לנדאו: כשאתה מוריד תעריפים הכדאיות הכלכלית יורדת.
עוזי לנדאו: אבל הידיעות ששם הולך להיות ענף שהוא "בוננזה" מביא לרשויות מקומיות להיכנס פנימה ולתבוע היטלי השבחה.
עוזי לנדאו: הרשויות המקומיות אינן נמצאות לבד במשחק הזה - -
אמנון כהן: אז לא יקומו אנטנות סולריות.
עוזי לנדאו: אני שמח על הרגישות של כבוד היושב ראש.
אמנון כהן: אם זה לא כלכלי זה לא יקום.
עוזי לנדאו: נמצא אתנו כאן גם כן יושב ראש מנהל מקרקעי ישראל.
עוזי לנדאו: כפי שאנחנו שומעים לאחרונה – שמועות, אני מקווה שהן יוזמו או לפחות שהגישה תהיה, לטעמנו, מתואמת יותר כלכלית – על דונם כרגע השמועה אומרת שמטילים דמי חכירה של 100 אלף שקל לשנה.
אמנון כהן: כמו מבנים לתעסוקה.
אמנון כהן: הוא מבחינתו מסתכל על המקום שהוא צריך להסתכל.
אמנון כהן: משרד הפנים מסתכל על המקום שהוא צריך להסתכל; השלטון המקומי מסתכל על המקום שהוא צריך להסתכל.
אמנון כהן: אבל אתם, ועדת שרים לענייני אנרגיה מתחדשת, צריכים לקבל הכרעה ברמה הלאומית שהם יתיישרו על-פי מה שאתם מבקשים.
אמנון כהן: הוא מסתכל על מה שהוא צריך להסתכל – זה התפקיד שלו, אין מה לעשות.
עוזי לנדאו: נכון.
עוזי לנדאו: לכן גם מעכשיו עד לספטמבר הקרוב גם בתחום הזה נצטרך לקבל משהו יותר קרוב.
עוזי לנדאו: כי למשל השמאי שעמו עובדת רשות החשמל, יש לו הערכות מסוימות, והשמאי שאתו עובד מנהל מקרקעי ישראל – יש לו הערכות אחרות.
עוזי לנדאו: לכן פה צריך לראות לקראת מה אנחנו מתכנסים.
עוזי לנדאו: ציינתי כאן את תחום אנרגיית הרוח.
עוזי לנדאו: זהו תחום אטרקטיבי ביותר מבחינת התעריפים שלו, אבל גם בתחום הזה יש נקודות ממשק, למשל, עם משרד הביטחון.
עוזי לנדאו: למשל היינו בקשר עם גוף שאמור היה להשקיע ברמת הגולן ולבנות מתקן של 150 מגה-ואט – זה מתקן כבד ביותר.
עוזי לנדאו: משרד הביטחון צריך לתת את האישורים, ובנוסף לזה מנהל התכנון של משרד הפנים צריך להציג מהי מדיניותו בתחום הזה – שני הדברים חסרים.
עוזי לנדאו: אני מוכרח לומר שמשרד הביטחון עושה כמיטב יכולתו.
עוזי לנדאו: גם בתוך משרד הביטחון יש יחידות צה"ליות שטוענות שהן אינן יכולות לאפשר את עמודי הטורבינות האלה שיהיו.
עוזי לנדאו: זה בדיוק מסוג החסמים שאנחנו מתמודדים מולם, והשאלה אם כל משרד עושה לטובת הציבור ועושה לקידום ולשמירת האינטרסים שלו.
עוזי לנדאו: אלה מעידים שישנם חסמים.
עוזי לנדאו: משרד החקלאות שם מגבלות איפה מותר לפתח, איפה אסור לפתח.
עוזי לנדאו: את תמצית הדברים הצגנו כאן, וכאן החשיבות הגדולה – הסנכרון של המערכת.
עוזי לנדאו: אדוני היושב ראש, אם הוועדה הזאת יכולה לסייע לנו בכך שלאחר הישיבה בוועדת השרים נציג בפניך את הדברים, אם תרצה, ואם הוועדה תוכל להמשיך ולקדם את הדברים האלה וגם לבקש מכל אחד מהמשרדים איפה הוא עומד, אני חושב שהדבר הזה יהיה חשוב.
עוזי לנדאו: אני רק אוסיף עוד דברים שנעשו לאחרונה: הוסטה לקראת הקיץ הזה מכסה של 30 מגה-ואט שהייתה אמורה להיות ב-2014 לטובת הקדמה לקיץ הזה בגלל בצורת החשמל.
עוזי לנדאו: אני רק אומר שזה בדיוק מסוג המכסה שלכל שנה אתה נותן את המכסה שלה כי אין שום בעיה להיכנס לכל הענף הזה בגדול.
עוזי לנדאו: אם היינו נותנים תעריפים כבדים היינו נמצאים שם הרבה מעבר ליעד הממשלתי.
עוזי לנדאו: פנינו לרשות החשמל, והיא תפרסם שימוע למכסה נוספת בענף הסולרי בשיטה אחרת – שיטת ה"מונה נטו".
עוזי לנדאו: שם זאת שיטה, ועדיין איננו יודעים מה יהיה היקף ההצלחה שלה לאחר שזה ייכנס.
עוזי לנדאו: אבל כל אדם שירצה להתקין, בסיכומו של דבר, על גג הבית שלו מתקן סולרי שבשעות הייצור העודף יירשם לו קרדיט ובשעות שבהן המתקן הסולרי למשל לא מייצר, בשעות הלילה, הקרדיט הזה ייחשב לזכותו – לסוג כזה של שימוע הרשות עומדת להיכנס לשימוע בתחום הזה.
עוזי לנדאו: אני ציינתי את ועדת השרים שכינסנו ואת הדיון הנוסף שהוועדה הזאת תקיים בספטמבר הקרוב בנושא הביו-מסה שזה נושא שהמשרד להגנת הסביבה מקדם באורח מואץ ביותר.
עוזי לנדאו: שם היו כמה דברים שהמומחים למיניהם ממשרדים שונים ביקשו להבהיר.
עוזי לנדאו: הם ידונו.
עוזי לנדאו: שם מדובר, בין השאר, בתחום ייצור החשמל בשיטה של דסיפיקציה – אתה שורף כמעט כל פסולת, ואתה רואה ייצור חשמל בדרך מסוימת.
עוזי לנדאו: אנחנו יושבים ומקשיבים לכל מי שיש לו מה לומר בתחום הזה.
עוזי לנדאו: הדרך כאן היא לא פשוטה.
עוזי לנדאו: המשקע שלי, בעיקר בכל מה שקשור בהסרת חסמים.
עוזי לנדאו: יושב כאן לירון שהטלפון שלו פתוח 24 שעות וסמדר, בשביל לראות איך להזיז כל אבן אפשרית כדי לקדם פרויקטים מן הסוג הזה.
עוזי לנדאו: אדוני היושב ראש, לדעתי, יש כמה עובדות שכדאי לחדד לגבי אנרגיות מתחדשות שלא בטוח שכל הציבור ער להן: מה המשמעות של אנרגיה מתחדשת, מה זה אומר גם מבחינה טכנית וטכנולוגית.
עוזי לנדאו: אני מציע שאולי את המשך הדברים בתחום הזה יאמר ד"ר יהודה ניב שהוא ראש מנהל החשמל.
עוזי לנדאו: דברים נוספים שקשורים באנרגיות מתחדשות בוועדת השרים – איך הדברים האלה עומדים להתפתח – אני אציע לשמוע את גברת סמדר בת-אדם.
עוזי לנדאו: אני שמח שהערת לי את תשומת הלב שלי בשבוע שעבר על כך שהוועדה הזאת מתקיימת, ושאתה חושב שהיא צריכה להתקיים עם השר לאנרגיה ומים, אז קודם כול התייצבנו כאן.
ניצן הורוביץ: לעניין רידינג התייחסת בתחילת דבריך, אז קודם כול אני שמח על ההצהרה שלך שרידינג תהיה האחרונה לעבור למזוט.
ניצן הורוביץ: זאת כבר בשורה שיוצאת מכאן.
ניצן הורוביץ: אני פשוט רוצה לחדד את הנקודה: רידינג היא התחנה שנמצאת בקרבה הגדולה ביותר למקומות מגורים, פשוט עשרות אלפי אנשים גרים שם במרחק הליכה, ובה גם, בניגוד לתחנות אחרות, אין סולקנים ומסננים שזה גם העניין של הפיח השחור שאחר כך פשוט יושב על המכוניות ועל הכביסה ועל המרפסות של האנשים - -
יהודה ניב: סליחה, אני אבקש לתקן - -
עוזי לנדאו: רק רגע, שנייה, יהודה.
עוזי לנדאו: יסיים חבר הכנסת.
ניצן הורוביץ: פשוט אנחנו מאוד חששנו שאחרי חיפה רידינג תהיה השנייה שתעבור לפעול באמצעות מזוט, וזאת אחרי משהו כמו שש-שבע שנים שהיא פועל על גז טבעי, מה שהוריד כמעט לגמרי את הזיהום ואת הפליטות מהתחנה הזאת.
ניצן הורוביץ: יש פה עניין שגם העירייה וגם ארגוני התושבים שם – ומדובר באמת בהמון תושבים כי זאת התחנה הכי קרובה לאזורי מגורים – התארגנו, וחלק מהם נמצאים כאן, אני חושב – כי הם רואים בזה, ובצדק מבחינתם, איום על בריאותם ועל חייהם באזור הזה.
ניצן הורוביץ: לכן קודם כול, אדוני השר, תודה על דבריך שרידינג תהיה האחרונה לעבור למזוט.
ניצן הורוביץ: אני מקווה שכך באמת יהיה.
ניצן הורוביץ: אם וכאשר זה יקרה, ואני מקווה שזה לא יקרה בכל מקרה, צריך לשתף את התושבים ואת הרשות המקומית בעניין הזה, וצריך לדאוג לעניין של המסננים והסולקנים.
ניצן הורוביץ: למשל בחדרה יש, אבל ברידינג אין.
קריאה: וגם לא יהיה.
ניצן הורוביץ: כי פה יש ממש סכנה ודאית לבריאות ולזיהום קשה ביותר שאין לו מקום בשום מקום בארץ, ובטח לא בקרבה כזאת לבנייני מגורים, למוסדות חינוך ולכל הדברים שיש באזור הזה.
דב חנין: אדוני היושב ראש, בסוגיה הזאת של רידינג - -
אמנון כהן: השר ענה.
דב חנין: משפט: בנושא של רידינג, אדוני היושב ראש ואדוני השר - -
אמנון כהן: הנושא של היום הוא לא רק רידינג.
דב חנין: מאה אחוז, אני אתייחס גם לנושא אחר כך, אבל רק לנושא של רידינג - -
קריאה: - - - צפון תל-אביב.
דב חנין: בנושא של רידינג שאני מלווה אותו כבר שנים רבות, אדוני השר, חברת החשמל לאורך שנים התנערה מהחובה שלה להתקין סולקנים בטענה שעוברים לגז.
דב חנין: אכן בסופו של דבר עברו לגז.
דב חנין: - - - אישיים אתם קיבלתם עוד בשנות ה-90.
דב חנין: התוצאה היא שאין בתחנה הזאת, וגם לא יהיו בה, סולקנים לניקוי של הפעולה של המזוט מכיוון שהתחנה מתוכננת לגז.
דב חנין: לכן חוץ מהקרבה למתקני מגורים זאת תחנה שבאופן בסיסי אינה ערוכה למזוט, היא ערוכה לגז.
דב חנין: אין בה סולקנים, אין בה אפשרויות להגנה כזו או אחרת על בריאות ועל סביבה כמו שנעשית במקומות אחרים.
עוזי לנדאו: יהודה, אתה רצית להוסיף משהו?
יהודה ניב: כן, רציתי לתקן.
יהודה ניב: לפי הנחיות של המשרד להגנת הסביבה, רידינג היא אחת לפני אחרונה – האחרונה היא חיפה.
יהודה ניב: אלה ההנחיות של המשרד להגנת הסביבה.
יהודה ניב: לא מתקינים סולקנים לדלקי גיבוי; אין סולקנים באשכול, ואשכול מופעלת היום במזוט בצורה די מסיבית בגלל המחסור בגז טבעי, אין לנו מספיק גז.
יהודה ניב: באיזשהו מקום זה קורה - -
דב חנין: בחיפה יש סולקנים.
אמנון כהן: זהו, סליחה.
אמנון כהן: יהודה, תודה.
אמנון כהן: חבר הכנסת ניצן, תודה, נגמר.
אמנון כהן: אתה רוצה להגיד משפט בנושא רידינג?
אמנון כהן: הנושא הוא לא רידינג, אבל בגלל שאתה פה ננצל את ההזדמנות.
אמנון כהן: על רידינג נעשה דיון מיוחד עם מועצת עיריית תל-אביב-יפו.
אמנון כהן: רידינג נגמר.
עוזי לנדאו: הפרויקט של הסולקנים, רק שלא נשכח, עלה 2.5 מיליארד דולר.
עוזי לנדאו: זה בערך ההיקף של עסקת המפציץ החמקן, מטוס החמקנים של צה"ל - -
דב חנין: אבל הסולקנים תרמו יותר לבריאות.
עוזי לנדאו: אני אומר את זה משום שלעיתים אנחנו מקבלים החלטות בלי שאנחנו רגישים למלוא המשמעות הכספית גם על התעריף של ההחלטות.
עוזי לנדאו: לא שלא צריכים לקבל החלטות על הסולקנים, רק צריך לדעת שלאיכות סביבה ולחדשנות ולאנרגיות מתחדשות יש מחיר, ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתקדמים לשם כי יש לנו גם אוכלוסייה במדינה שצריכה לשאת את זה על הכתפיים.
עוזי לנדאו: ההערה השנייה לגבי רידינג וגז: את ההחלטה למחוק ולהרוס את המכלים של המזוט ורידינג תל-אביב אני קיבלתי.
עוזי לנדאו: אני קיבלתי את זה בדיון שהיה אצלי לאחר שוועדת גל ישבה והגישה את המסקנות שלה.
עוזי לנדאו: לומר לך שלא היה לי איזשהו פרפור בלב?
עוזי לנדאו: היה לי.
עוזי לנדאו: למה?
עוזי לנדאו: כי אתה יכול להשאיר את המכלים האלה ריקים ולא להשתמש בכלל במזוט.
עוזי לנדאו: אבל יש תמיד את הסיכוי או הסכנה שאולי פעם תצטרך להשתמש בזה.
עוזי לנדאו: אבל הורדנו את זה.
עוזי לנדאו: עכשיו את המזוט יפעילו בדרך אחרת - -
עוזי לנדאו: - - והחלק האחרון, אדוני היושב ראש.
עוזי לנדאו: אני מוכרח לומר – לבי עם תושבי תל-אביב.
עוזי לנדאו: אבל יש גם תושבים באשדוד, יש גם תושבים באשקלון, יש תושבים בחדרה.
עוזי לנדאו: לכן כאשר יש מצב - -
דב חנין: חדרה זה פחם, אבל זה גם בעיה.
עוזי לנדאו: זאת גם בעיה.
עוזי לנדאו: וכשבחדרה באחת המקומות לא יהיה גז אז גם שם נצטרך - - - לנזקים גדולים - -
אמנון כהן: קיבלנו על רידינג.
עוזי לנדאו: - - לכן גם תושבי תל-אביב מתבקשים לשאת שכם אחד עם כולם.
עוזי לנדאו: הבקשה האחרונה שלי – יש בצורת חשמל?
עוזי לנדאו: אם כולנו נחסוך ואם כולנו נשת
עוזי לנדאו: מש במה שיש לנו באופן מושכל ונכבה את האור כשיוצאים מהחדר, ונכבה את המזגן כשלא נמצאים שם - -
אמנון כהן: טורבינות גז, מה איתן בינתיים?
אמנון כהן: למה לא יוצא לדרך?
עוזי לנדאו: הייתה צריכה להיות טורבינת גז אחת במחזן תבור - -
דב חנין: אפילו שינינו את החוק בשביל טורבינות הגז, פה בוועדה.
עוזי לנדאו: שמה?
דב חנין: כדי להקל על טורבינות גז.
דב חנין: העברנו פה בכנסת חוק.
אמנון כהן: איפה טורבינות גז?
אמנון כהן: למה לחסוך?
אמנון כהן: להביא טורבינות גז.
עוזי לנדאו: חבר הכנסת אמנון כהן, טורבינות הגז של השוק הפרטי, אחרי שהחוק נחקק ב-1996, ומדברים על יח"פים – יצרני חשמל פרטיים – הראשון - -
אמנון כהן: יש ניידות.
אמנון כהן: רצינו ניידת.
אמנון כהן: ביקשו ממני לתקן את החוק ולהזמין ניידת.
דב חנין: עשינו את זה אפילו בהליך מהיר.
אמנון כהן: הליך מהיר עשינו.
דב חנין: על טורבינות גז ניידות חברת חשמל פנתה לממשלה - -
אמנון כהן: ביקשה וקיבלה.
אמנון כהן: אני שואל איפה זה עומד.
יהודה ניב: עשינו הכנה ולא צלח.
יהודה ניב: בסופו של יום הסתבר - -
דב חנין: שיניתם את החוק, אבל לא יכולתם - -
יהודה ניב: עשינו את כל הדברים במקביל כדי להיות מוכנים.
אמנון כהן: העיקר האזרחים צריכים לשלם ולקבל ניתוקי חשמל.
עוזי לנדאו: חבר הכנסת כהן, דווקא כאן האזרחים לא צריכים לשלם.
עוזי לנדאו: אם היינו מקבלים את הטורבינות האזרחים היו צריכים לשלם - -
אמנון כהן: תן להם חשמל.
אמנון כהן: חם.
אמנון כהן: אנשים קשישים - -
עוזי לנדאו: חבר הכנסת כהן, אם יתנהגו כפי שצריך - -
אמנון כהן: מה "יתנהגו"?
אמנון כהן: אתה תספק חשמל בלי להגיד לי איך להתנהג.
אמנון כהן: הם משלמים חשמל – תן להם.
עוזי לנדאו: אני מספק חשמל - -
אמנון כהן: תן להם להתנהג כמו שצריך, ואתה תספק חשמל.
אמנון כהן: התפקיד שלך לספק חשמל.
עוזי לנדאו: אנחנו נספק חשמל, ואנחנו מצפים לאחריות ולהתנהגות נבונה.
עוזי לנדאו: כך היה וכך יהיה.
עוזי לנדאו: אני מאוד מודה לך.
אמנון כהן: הצוות הבין-משרדי בראשות המועצה הלאומית, בבקשה.
אמנון כהן: נתנאל, בבקשה.
אמנון כהן: תן דיווח לוועדה איך מתקדמת הוועדה הבין-משרדית.
אמנון כהן: הבנתי שעד סוף יוני הייתם צריכים להביא דוח.
אמנון כהן: תגיד איפה זה עדיין בליטוש האחרון.
אמנון כהן: תעדכן את הוועדה כדי שנדע איזו בשורה אתם מביאים לעם ישראל.
נתנאל עודד: שלום אדוני היושב ראש וכל הנוכחים.
נתנאל עודד: הוועדה קמה מתוקף החלטת ממשלה ביולי 2011.
נתנאל עודד: הוועדה כוללת את כל המשרדים הרלוונטיים – גם את רשות החשמל, גם את המשרד לאנרגיה ומים, גם את משרד האוצר, משרד התמ"ת ומשרד ראש הממשלה.
נתנאל עודד: המטרה היא לייצר יסודות להסתכל על אנרגיה מתחדשת לא כתוספת, אלא בתור רכיב אמיתי בתוך תמהיל מקורות האנרגיה למשק החשמל, שכזה, הוא תחרותי; ולנסות להבין מהו רף המחיר שהאנרגיה הזאת באמת משתלמת ונותנת תועלות ששוות לעלויות שלה.
נתנאל עודד: גם בתור האנרגיה המתחדשת המטרה היא לנסות למצוא מנגנונים כלכליים, למצוא את התמהיל הנכון בין המקורות הסולריים למיניהם, בין מקורות של אנרגיית רוח וכולי.
נתנאל עודד: החלטת הממשלה ב-2009 עשתה צעד מאוד חשוב בכיוון הזה – בעצם הכניסה את משק האנרגיה לתוך העולם הזה, שילמה דמי כניסה מאוד גבוהים ומנגנון שהוא ברובו לא מבוסס שוק, אלא מבוסס על מערכת של מכסות – מערכת המבוססת על העלות הנורמטיבי ולא מסתכלת על צד התועלת בהכרח בכל החלטה.
נתנאל עודד: המטרה של הוועדה היא קודם כול להעריך את התועלת הכלכלית מכל מקור, להשתמש ביכולת של כלל המשרדים שיושבים יחד דרך עבודה בין-משרדית מתואמת כדי לצמצם את עלויות ההקמה של המתקנים האלה כדי להקל עליהם להיות תחרותיים עם המקורות הקונבנציונליים ולראות אילו תנאים אנחנו רוצים במשק החשמל כדי לאפשר כניסה רחבת היקף של המקורות האלה, שזה גם קודם כול, עמידה ביעד הממשלתי של 10% מייצור החשמל ב-2020, ובשלב מתקדם גם לראות מה הדרך הלאה.
נתנאל עודד: המנגנון הזה מאפשר גם לתעדף בין הטכנולוגיות השונות על בסיס הכדאיות הכלכלית; המנגנון גם עושה משהו שהמערכת עד כה הצליחה, לדעתי, רק בצורה חלקית לתמרץ התייעלות וחדשנות של מקורות האנרגיה האלה.
נתנאל עודד: זה גם קשור להחלטה מיולי 2011 על אודות מתקני חלוץ, אבל באופן כללי המדיניות בכל תחום האנרגיות המתחדשות דיברה על החשיבות לעודד מחקר ופיתוח בתחום ולעודד שילוב של חדשנות וטכנולוגיות חדשניות במשק החשמל הישראלי.
נתנאל עודד: זה דבר שאפשר לעשות דרך מנגנון של שוק שמודד את התועלת מכך.
נתנאל עודד: המנגנון אמור ליצור ודאות ארוכת טווח.
נתנאל עודד: לא כל חצי שנה חושבים האם תינתן מכסה כזאת וכאן ולאיזה סוג טכנולוגיה, אלא לייצר מנגנון שקוף שייתן ליזמים הבנה לאן הממשלה הולכת, לאיזה כיוון הסדרות רשות החשמל הולכות ומאפשרות להן להיערך על-ידי תוכניות רב שנתיות.
נתנאל עודד: בשביל לכמת את התועלת הכלכלית הוועדה התמקדה בארבעה פרקים : הראשון – תועלת ישירה למשק החשמל שזה בעצם מודד את העלות הנמנעת שיש ממקורות אנרגיה מתחדשות; תועלת סביבתית של פליטות שנחסכות, תועלות וביטחון אנרגטי משקי מתוך זה שאנחנו מגוונים את סל הדלקים שלנו, ותועלות משקיות – מאקרו כלכליות, תעסוקתיות - -
אמנון כהן: מה המסקנה בסוף?
נתנאל עודד: מסקנה אנחנו עדיין לא יודעים.
נתנאל עודד: אנחנו יושבים עדיין על המדוכה.
נתנאל עודד: הייתה עבודה מאוד אינטנסיבית של המשרדים יחד גם עם חברת החשמל שלא חברה בוועדה.
אמנון כהן: מתקני חשמל ירדו בסופו של תהליך?
נתנאל עודד: בטווח הארוך, כן.
אמנון כהן: מה זה "ארוך"?
אמנון כהן: בדור שלי כבר לא יהיה בטח.
נתנאל עודד: חס וחלילה.
אמנון כהן: מתי תסתיים העבודה?
נתנאל עודד: אנחנו היינו אמורים להגיש את המסקנות בסוף יולי.
נתנאל עודד: אנחנו, לדעתי, בישורת האחרונה של עבודת הוועדה.
נתנאל עודד: אני מעריך שבמהלך אוגוסט דוח הוועדה יוגש לממשלה ויהווה בעצם בסיס והמלצה מתודולוגית לרשות החשמל על הסדרות עתידיות.
אמנון כהן: נמצא איתנו מנכ"ל מקרקעי ישראל ידידי בנצי ליברמן.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע את ההיערכות שלכם מול מנהל התכנון.
אמנון כהן: איך אתם בממשק הזה, הראייה הממלכתית.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו נותנים מענה לנושא האנרגיה המתחדשת, על-פי תוכנית ממשלתית.
אמנון כהן: איך זה עומד?
אמנון כהן: עם תמ"א חדשה?
בנצי ליברמן: מבחינת מנהל מקרקעי ישראל אנחנו נגררים אחרי רשות החשמל מבחינת המחיר, ועל-ידי לשכת התכנון הארצית מבחינת התכנון שלהם.
בנצי ליברמן: כלומר אנחנו יושבים בוועדות, אבל מהבחינה הזאת בסך הכול אנחנו נמצאים ליד הנהג וקובעים את המדיניות שלנו.
בנצי ליברמן: במדיניות שנו נמצאים שתי בעיות מרכזיות – אחד זה מחיר על הדונם, ובאופן עקרוני יש לנו עניין לייצר אנרגיות שלא צורכות הרבה אנרגיה.
בנצי ליברמן: אנרגית רוח, למשל, אינה צורכת שטח.
בנצי ליברמן: דבר נוסף הוא ששאלות משפטיות נוגעות כרגע למציאות הנוכחית שבה למעשה רוב הקרקעות נמצאות במרחבים של קיבוצים-מושבים, פטור ממכרז.
בנצי ליברמן: שאר הדברים אנחנו מכירים את הקשת המזרחית, ובכלל אנחנו חושבים שדברים שהם אינם חקלאות נכון יהיה שכל עם ישראל ייהנה ממנו באמצעות מזרחים רגילים.
בנצי ליברמן: אף על פי כן היות שראינו שיש מציאות מורכבת שבה למעשה כבר שלוש שנים אין החלטות שהמנהל נמצא ולא מייצר אותן, החלטנו שנבנה הוראות שעה.
בנצי ליברמן: הוראות אלה אומרות שכל הפרויקטים שנמצאים היום בקנה, אנחנו נבנה להן הוראות שעה כך שנתגבר על בעיית המכרזים, נוציא אותם מן הכוח אל הפועל.
בנצי ליברמן: יש היום כשבעים תכניות שנמצאות במסגרת הקנה שלנו ונכללות בהוראות השעה האלה.
בנצי ליברמן: זה כמעט כל התכניות שנמצאות היום בכל הכיוונים והגוונים השונים, וכ-30 מתוכן כבר ממש נחתמו.
בנצי ליברמן: השאר נמצאות בהליכים שרובם לא נמצאים באחריותנו, אלא באחריות אישורים שאמורים להביא - -
אמנון כהן: לאיזה שימוש?
בנצי ליברמן: פוטו-וולטאי.
אמנון כהן: לשימושים חקלאיים?
בנצי ליברמן: תכף נדבר על התרמו.
בנצי ליברמן: רובם חקלאיים.
בנצי ליברמן: ישנם שלושה מקומות שבהם הוצאנו מכרזים חיצוניים, וראה זה פלא – כאשר הוצאנו על זה מכרז חיצוני המחיר לדונם היה בין 200-150 אלף שקל.
בנצי ליברמן: כלומר כאשר לוקחים את המחיר של הסובסידיה של החשמל, לוקחים את שאר הגורמים של ההשקעות בנכס – בסופו של דבר היה כדאי להציע לאותו יזם – אגב, זה לא מכרז אחד, אלא שלושה מכרזים, פחות או יותר באותו זמן – 150 אלף שקל.
אמנון כהן: הם משלמים דמי חכירה?
בנצי ליברמן: דמי חכירה מהוונים ל-20 שנה או 21 שנה בהתאם להסכם שיש להם עם רשות החשמל.
בנצי ליברמן: אני פה מצהיר: מדיניות מנהל מקרקעי ישראל אינה למקסם את הרווח.
בנצי ליברמן: בעניין הזה אנחנו מייצרים או גוזרים את הרווח שלנו או את העלות שאנחנו מבקשים בהתאם לסובסידיה הניתנת לרשות החשמל ושאר הגורמים.
בנצי ליברמן: ככל שהסובסידיה תקטן יותר אנחנו לא נהיה אלה שיגרמו לכך שהפרויקט הזה לא ילך.
בנצי ליברמן: היה לנו קשה מאוד משום שהקיבוצים והמושבים לא שיתפו איתנו פעולה, ולא רשות החשמל לא הבינו את החוזים כדי שנדע ללמוד ולגזור מהם.
בנצי ליברמן: היינו צריכים להפעיל כל מיני פטנטים כדי לקבל את אותם נתונים, ובסופו של דבר לצאת בהחלטה שיצאה לפני שלושה חודשים שהביאה לכך שעד היום כ-30 חוזים יצאו לדרך.
בנצי ליברמן: גם היום אני אומר לרשות החשמל כל העת ששיתוף הפעולה קצת מקרטע בינינו לבין בעניין המידע – אתם קובעים את המחיר, ואנחנו אחרי זה גוזרים את מחיר הקרקע, ולא להפך.
בנצי ליברמן: המחיר היום בממוצע הוא 75 אלף שקל לדונם.
בנצי ליברמן: זה מחיר שהחברות חתמו עליו, זה מחיר שכנראה משתלם להם, אחרת הם לא היו מתקדמים עם הקיבוצים והמושבים - -
קריאה: הם חתמו על 120 - -
בנצי ליברמן: אני יודע על מה הם חתמו.
בנצי ליברמן: במידה שאנחנו נעשה עבודה יחד עם רשות החשמל, ורשות החשמל תוריד את המחירים, והמחירים יהיו נמוכים יותר אנחנו נפחית את המחיר.
בנצי ליברמן: בישיבה שהייתה עם פרופ' יוג'ין לפני כעשרה ימים במשרדו ישנה מחשבה בכלל לרדת מהעניין של דמי החכירה הרגילים ואולי לעבוד בצורה של תמלוגים.
בנצי ליברמן: צורת התמלוגים היא, למעשה, נכונה יותר משום שאנחנו לא צריכים כל פעם לדון מחדש על מחיר הקרקע.
בנצי ליברמן: התמלוג יורד מחברת החשמל, ואנחנו מורידים בהתאם לכך את המחיר שאנחנו מקבלים.
בנצי ליברמן: זה גם פותר לנו את הבעיה של טורבינות הרוח.
בנצי ליברמן: בטורבינות הרוח שאנחנו רוצים לתמרץ יש מרחב קטן עם ייצור גדול מאוד, ולכן גם במקרה הזה התמלוגים יכולים לפתור את הבעיה.
בנצי ליברמן: אם נסכם – לפחות מבחינתנו אין כרגע שום דבר שתקעו אצלנו.
בנצי ליברמן: יש לנו צוות מיוחד בראשותה של פאני ששפורטה שיושבת לצדי, שכל תפקידה בכוח הוא לעבוד מול המחוזות בדרום ובצפון, וכל חסם שיש – לשחרר.
בנצי ליברמן: היא עובדת מול היזמים, היא עובדת מול החברות- -
אמנון כהן: בנצי, הנושא של דמי החכירה לא היה מחושב בעת שנקבעו תעריפי הזנה.
אמנון כהן: לכן מבחינתך אתה עושה את העבודה שלך, אבל הם היו צריכים לפתור את דמי החכירה בשטחים האלה אם אנחנו רוצים כמדינה לעודד - -
בנצי ליברמן: בסוף הרווח הוא שאלת הסובסידיה.
בנצי ליברמן: ככל שהסובסידיה גדולה יותר הרווח גדול יותר.
בנצי ליברמן: אני כמדינה או כמנהל מקרקעי ישראל אומר, שאני כמו שאמרתי, במידה מסוימת, אדיש למחיר הקרקע.
בנצי ליברמן: אם באמת אחוז הרווח הוא אפסי אז גם המחיר של התמלוג יהיה אפסי.
בנצי ליברמן: לעומת זאת רשות החשמל מודה בזה שהיא לא תפסה בזמן שייצור הקונסטרוקציה ירד באופן ניכר והסובסידיה נשארה גבוהה.
בנצי ליברמן: זאת אומרת אחוז הרווח נשאר גבוה – אנחנו נכנסנו למקום הזה.
בנצי ליברמן: אין שום סיבה בעולם שהקיבוצים, המושבים – לוכסן – יזמים ירוויחו המון, והמדינה, כלומר מנהל מקרקעי ישראל, למשל במקרה כזה לא ייקחו את הרווח לטובת הציבור.
בנצי ליברמן: הרווח שלי הוא לטובת הציבור.
אמנון כהן: אם זה בתחשיב – כן.
בנצי ליברמן: רק בתחשיב.
בנצי ליברמן: אני מודיע חד וחלק: אנחנו קובעים את מחיר הקרקע אחרי כל התחשיבים.
בנצי ליברמן: אני לא קובע את המחיר, ואומרים, תיקחו אותי כנתון – להפך.
בנצי ליברמן: אני אומר שרשות החשמל תגיד לי מה יש לה, כמה עולה לעשות את הייצור, והשמאי הממשלתי עושה את התחשיב בהתאם לאותם פרמטרים שנקבעים על-ידי גורמי חוץ, ולא להפך.
בנצי ליברמן: כלומר אני לא אומר שהמחיר הוא 50 אלף שקל או 75 או 100 אלף שקל, ועכשיו תכניסו אותי לתחשיב.
בנצי ליברמן: לא – אתם תקבעו את התחשיבים שלכם, ואני את הרווח שלי או את דמי החכירה אקח בעקבות הנתונים שאתם תביאו לי.
בנצי ליברמן: מידע עבור נתונים זה לא בכדי.
בנצי ליברמן: הקיבוצים והמושבים, כבוד היושב ראש, לא אוהבים לתת לנו את החוזים.
בנצי ליברמן: אנחנו עושים שמיניות באוויר כדי לגזור את מחיר הקרקע.
בנצי ליברמן: אבל שוב, לשאלתך, מחיר הקרקע בא אחרון ולא ראשון.
בנצי ליברמן: כלומר אנחנו נפחית את מחיר הקרקע בהתאם לחוזיות הרווח.
אמנון כהן: אנחנו נשמע את מנכ"ל חברת החשמל שהגיע.
אמנון כהן: יש לו לחץ כבד לדאוג שלא יהיו ניתוקים.
אמנון כהן: אמנם אנחנו מדברים בוועדה הזאת על אנרגיה חילופית, אבל צו השעה הוא שהציבור מודאג, והיינו רוצים לדעת איך מתנהל נושא ניתוקי החשמל.
אמנון כהן: תגיד בקצרה, ואחר כך נצפה במצגת.
אלי גליקמן: בוקר טוב לכם.
אלי גליקמן: ראשית אנחנו נמצאים ברזרבה נמוכה, והתפקיד שלנו הוא לעדכן את הציבור מראש.
אלי גליקמן: חברת החשמל פועלת בשקיפות.
אלי גליקמן: אנחנו לא רוצים להגיע למצב של הפתעות - -
אמנון כהן: איך ידע האזרח באזור מסוים שהוא צעקני יותר ויודעים שם להגיע לכל מיני מקומות ששם לא ינתקו, ובאזור נידח בצפון או בדרום, שם ינתקו כי אף אחד לא מדבר שם, והם יכולים אפילו ארבע שעות להיות בלי חשמל, גם ככה יש לו בקושי מזגן.
אמנון כהן: איך נדע את זה?
אמנון כהן: זה מה שאנחנו רוצים לדעת.
אמנון כהן: איך זה מתנהל?
אלי גליקמן: ראשית אני אציין שחברת חשמל פועלת על פי עקרונות זה שנים של ניסיון רב בתחום, בארץ ובעולם.
אלי גליקמן: אנחנו פועלים בשיתוף משרד האנרגיה ונמצאים בתהליך של אישור העקרונות למקרה של הפסקות חשמל מאולצות על-ידי משרד האנרגיה.
אלי גליקמן: ההחלטה היא שוויונית, ואין כאן כל אפשרות לגורם כלשהו במדינה או בחברה לתת עדיפות לאנשים שנמצאים באזורי "עדיפות מקורבים" – נקרא לזה כך – על פני פריפריה או אנשים שסובלים.
אלי גליקמן: במקרה שנגיע להפסקות חשמל מאולצות תהיה פעולה שוויונית.
אלי גליקמן: ההפסקות יהיו במשך כשעה - -
אמנון כהן: איך אתם מודיעים לציבור, דרך רדיו?
אלי גליקמן: נודיע לציבור באמצעי התקשורת באמצעות אתר האינטרנט של החברה.
אלי גליקמן: אני רוצה לציין בהזדמנות הזאת לטובת הציבור שעד היום – ביום חמישי וגם אתמול – הציבור נענה לבקשותינו להסטת העומס.
אלי גליקמן: אתמול יש שיפור מיום חמישי, ואתמול נחסכו כ-250 מגה ואט על-ידי עזרת הציבור.
אלי גליקמן: זאת עלייה מ-200 ביום חמישי.
אלי גליקמן: אנחנו רואים שיתוף פעולה מלא של הציבור.
אלי גליקמן: ציבור הצרכנים מבין את גודל השעה.
אלי גליקמן: אם לפני שנה-שנתיים דיברנו על 25 מעלות במיזוג אוויר כמה שאנשים צחקו עליו, היום אנחנו רואים היענות.
אלי גליקמן: זה מופיע בכל מקום.
אלי גליקמן: אנחנו מקבלים את זה מכל השכבות באוכלוסייה.
אלי גליקמן: לגבי עקרונות: נוהלי חברת החשמל לניתוק צרכנים מרשת החשמל – הצעה שתאושר בצורה כזאת או אחרת על-ידי משרד האנרגיה – אנחנו מבחינים בניהול ביקוש בין סוגי לקוחות שונים: לקוחות קריטיים, לקוחות רגישים, לקוחות חיוניים, לקוחות עסקיים ולקוחות ביתיים.
אלי גליקמן: אף על פי שאנחנו מבדילים בין סוגי הלקוחות, הרי שהפסקות החשמל בעת ניהול הביקוש יתבצעו בעזרת הפסקה של מתח גבוה.
אלי גליקמן: אנחנו לא נפסיק לקוח ספציפי במתח נמוך בבית כזה, אלא נפסיק אזור, שכונה מסוימת - -
אמנון כהן: איך ייקבע איזו שכונה?
אלי גליקמן: על-פי חלוקה של כל המדינה, ובצורה סטטיסטית בתוכנית מחשב אנחנו נעבור את כל המדינה, ולא יהיה מקום – אני מקווה שלא נגיע לזה – שיקבל עדיפות, אלא אם כן הוא נמצא ליד בית-חולים.
אלי גליקמן: לדוגמה, בית-חולים באזור תל-אביב או באזור צפת – אם יש תושבים שגרים סמוך אליו הם ייהנו מאספקת החשמל לבית-החולים.
אלי גליקמן: להם לא תהיה הפסקת חשמל, אבל לכל האחרים – לצערי, אם נגיע לזה, תהיה הפסקת חשמל.
אמנון כהן: טורבינות גז האלה שביקשו ממני לקצר ולא יצא לדרך – למה לא יצא לדרך?
אמנון כהן: אתה תענה על זה, יהודה?
אמנון כהן: אמרנו שזמנית יהיה איזשהו מאגר במידה שיהיה לך כשל כזה או אחר.
אלי גליקמן: ראשית אנחנו היינו שותפים ויזמנו בשיתוף משרד האנרגיה את הבאת טורבינות הגז למדינה.
אלי גליקמן: העלות שלהם אכן גבוהה.
אלי גליקמן: לצערי, בין התשובות ב-RFI, בקשה לקבלת מידע, לבין התשובות שלהם ב-RFP, בקשה להצעת מחיר – RFP מחייב לעומת הבקשה הראשונה.
אלי גליקמן: יש הבדל מהותי בתאריכים.
אלי גליקמן: ספקים שהתחייבו שעד הקיץ יהיו טורבינות במדינה, כשהם היו צריכים להתחייב על זה בבקשה להצעת מחיר הראשונים ביניהם הסכימו להגיע באוקטובר או באמצע ספטמבר.
אמנון כהן: איך אצלנו אומרים?
אמנון כהן: עבר זמנו, בטל קורבנו.
אלי גליקמן: לשלם סכומים של מאות מיליוני שקלים בספטמבר-אוקטובר - -
אמנון כהן: אי אפשר להקדים?
אלי גליקמן: לא זאת הכוונה.
אמנון כהן: אז התעוררנו מאוחר?
אלי גליקמן: אנחנו עשינו פעילות נרחבת כדי לקבל את האישורים.
אלי גליקמן: זה היה מותנה באישורים של רשויות.
אלי גליקמן: צריך להבדיל בין אחריות לבין סמכות: חברת החשמל אחראית לספק חשמל; אבל הסמכות לרכש כזה צריכה לקבל אישור מהרשויות.
אמנון כהן: היית צריך להגיד בינואר שיש לך צפי שבחודשי הקיץ יהיה לחץ, ואז - - -.
אמנון כהן: מבין?
אלי גליקמן: אנחנו נמצאים בעבודת מטה כדי לקבל.