GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אנחנו לא עושים פה מחטפים.
אמנון כהן: רק אם תשוכנעי שזה לטובת הנושא ולחיזוק המבנה, ולא שמישהו פה מתעשר, אולי את פוחדת שייפתח משהו אחר, שלא רצית להגיע לשם – כמובן, אני מוכן להקשיב.
אמנון כהן: נסגור, שלא יהיה פתח אלא טיפול נקודתי באותו מבנה, שאנחנו רוצים שהוא יחוזק, ותקרות כאלה ואחרות – נשים את המיגונים, שלא יהיה פה חלילה מצב שבו ניתן למישהו לעשות סיבוב על המדינה.
אמנון כהן: אנחנו רוצים שמי שמגיע לו, יקבל עד איפה שמגיע לו.
אמנון כהן: הייעוץ המשפטי, מה הוספנו?
תומר רוזנר: אני רוצה להסביר, שההצעה מתחלקת לשניים: אחד הוא סעיפים 1 עד 3 – אלה סעיפים נוספים שביוזמת רשות המיסוי נכנסו להצעה.
אמנון כהן: ואנחנו מודים להם על כך.
תומר רוזנר: עניינם הקלות נוספות במסגרת פרויקטים של פינוי-בנוי, שאינם קשורים דווקא לחיזוק מבנים ורעידות אדמה.
תומר רוזנר: אני מציע שנקרא את סעיפים, רשות המסים תסביר אותם, ואז נוכל לעבור לחלק השני.
ענת מימון: תיקון סעיף 49יט.
ענת מימון: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג–1963, בסעיף 49יט בסופו יבוא: (3) יראו תמורה המשתלמת למחזיק ביחידת מגורים או ביחידה אחרת שאינם מלאי עסקי כתמורה בשל מכירת זכות במקרקעין ויחולו עליה הוראות חוק זה החלות על מכירת זכות במקרקעין בלבד.
ענת מימון: תיקון סעיף 49כ.
ענת מימון: בסעיף 49כ לחוק העיקרי – (1) ברישה, במקום "ובחלקים ב' ו-ה' לפקודה" יבוא ובחלק ב' לפקודה"; (2) בפסקה (3) במקום "במתחם" יבוא - "בבניין בו מצויה יחידת המגורים הנמכרת".
ענת מימון: תיקון סעיף 49כב.
ענת מימון: בסעיף 49כב לחוק העיקרי, המילים "או לפי הפקודה" יימחקו.
ורד אולפינר: הפרק עוסק בהקלות מס למתחמי פינוי-בינוי, הוא פרק מאוד ייחודי בחוק מיסוי מקרקעין, ומקנה הטבות לכל סוגי המחזיקים, בין אם מדובר במחזיקים על-פי דין, שהם חוכרים, בעלי מקרקעין שמחזיקים בזכויות מקרקעין לפי חוק מיסוי מקרקעין, ובין אם מדובר בבעלי זכויות שאינן זכויות מקרקעין או זכויות חוקיות כמו פולשים, דיירים מוגנים.
ורד אולפינר: בזמנו, כשחוקקנו את פרק חמישי 4 ב-2001, היה ברור, וגם כך זה נכתב, שהקלות המס יינתנו למכלול המחזיקים, ובאמת יש לנו סטייה מההגדרות של חוק מיסוי מקרקעין ספציפית בפרק הזה, כדי שנוכל לטפל גם באוכלוסיית הפולשים וכל סוגי המחזיקים, כי היה ברור שמתחמי פינוי-בינוי לא יוכלו לצאת לדרך, אם לא נטפל גם באוכלוסייה הזאת, בהיבט של מתן פטורים.
ורד אולפינר: במסגרת החקיקה רצינו לשאוב את כל בעלי הזכויות הנוספים אל תוך חוק מיסוי מקרקעין, ולא להשאירם במסלול מיסוי של פקודת מס הכנסה, כי בפקודת מס הכנסה או משרדי מס הכנסה – יש כ-26 – יודעים לטפל בנישומים, בבעלי עסקים, אבל לא בבן אדם הפשוט או באוכלוסייה הרגילה, שהם שכירים במקרה הטוב או שאינם עובדים כלל.
ורד אולפינר: לראשונה בשנה הזאת נתקלנו במקרה קונקרטי של מיסוי פרויקט של פולשים, פרויקט מאוד גדול, שיוצא לדרך.
ורד אולפינר: הגענו למסקנה שיש לנו בעיה לשאוב את כל אוכלוסיית הפולשים, ולתת להם טיפול במשרדי מיסוי מקרקעין, ואנחנו צריכים לזרוק אותם למס הכנסה.
ורד אולפינר: תסלחו לי על השימוש במילה "לזרוק", אבל זה בערך כך, כי כאשר הם מגיעים לטיפול במס הכנסה, מס הכנסה יודע לעבוד על דוחות שנתיים, הוא יודע לפתוח תיקים, לדרוש דוח שנתי.
ורד אולפינר: ברור לכולם שברגע שאוכלוסיית הפולשים הזאת תתחיל לקבל מעטפות מרשות המסים, זה, פחות או יותר, הורג את הפרויקט.
ורד אולפינר: לכן מה שאנחנו מבקשים ליצור פה זו הקלה פרוצדורלית, שגם בגין האוכלוסייה הזאת – זאת אוכלוסיית פולשים, כל מי שאינו מחזיק בזכות במקרקעין, הטיפול ייעשה במרוכז במיסוי מקרקעין, הם מקבלים אותן הטבות, אני חייבת לציין, אבל זה מונע מהם טרטור גם למס הכנסה, גם למיסוי מקרקעין.
ורד אולפינר: כך כל הטיפול ייעשה במרוכז.
ורד אולפינר: מבחינתנו, זה מקטין חיכוך שאחת מהנקודות החשובות ביותר בפרק של פינוי-בינוי זה הקטנת חיכוך.
ורד אולפינר: אנחנו יודעים שזאת אוכלוסייה שלא רגילה להתנהל מול רשות המסים, ואנחנו גם לא רוצים שזה ייפול על היזמים.
אמנון כהן: כלומר את מדברת שרוצים להיכנס למתחם מסוים לפינוי-בינוי, ובקצה יש פולש, שבגללו אי-אפשר להיכנס לפרויקט פינוי-בינוי – זה היה המצב?
ורד אולפינר: לא, אפשר היה להיכנס, אלא שהפרוצדורה – רק הפרוצדורה; אני חייבת לומר שבדין המהותי הם קיבלו אותן הקלות, אבל מבחינת הפרוצדורה, לפעמים היא יכולה להרוג את המהות, ובשל הוראות החוק – יש לנו חוק מיסוי מקרקעין ופקודת מס הכנסה, שחיים האחד לצד השני, אבל יש נקודות השקה- - -
אורי מקלב: מה הסיבות- - - תמ"א 38?
אמנון כהן: הם רוצים להכניס תיקון.
אמנון כהן: מבורך.
אורי מקלב: באזורים שהוכרזו פינוי-בינוי, ויש תהליך בחוק שמוכרז פינוי-בינוי?
אורי מקלב: זה פרויקט שהעירייה מחליטה עליו, ושיש תהליך סטטוטורי בהכרזה על מקום שהוא פינוי-בינוי, או גם קבלן שיחליט היום שהוא לוקח מבנה, והורס אותו ובונה מחדש - זה גם נקרא פינוי-בינוי?
אורי מקלב: פינוי-בינוי זה הכרזה סטטוטורית ברשות המקומית, או אני גם יכול כיזם פרטי לקחת מתחם מסוים, ולהכניס את זה לשוק הסיטונאי, ולהכריז עליו שהוא פינוי-בינוי?
אמנון כהן: לא, יזם לא מקבל החלטות כאלה.
אורי מקלב: מה התהליך, ובנוסף, למה לא נכנס- - -
ורד אולפינר: קיימים מספר מסלולי הכרזה; אחד הוא מסלול רשויות מקומיות, ואלה מתחמים מאוד גדולים.
ורד אולפינר: הוכרזו מתחמים רבים.
אורי מקלב: כמה יושמו?
אורי מקלב: זה מעטים.
איילת קראוס: בבנייה התהליכים מאוד אטיים.
ורד אולפינר: ב-2001 הוספנו מסלול יזמים, שאמור למנף פרויקטים של פינוי-בינוי מכיוון אחר.
אמנון כהן: מי מאשר את זה?
ורד אולפינר: הם פונים לוועדה הבין-משרדית בראשות משרד השיכון, אבל הקריטריונים מאוד ברורים.
ורד אולפינר: אין לנו כמעט שיקול דעת בוועדה.
ורד אולפינר: כאשר מדובר במתחמי מיסוי, גם רשות המסים היא חלק מהוועדה.
ורד אולפינר: מאוד קל להיכנס לקריטריונים, לעמוד בהם, וגם ההכרזה היא הליך מאוד פשוט.
ורד אולפינר: ככל שמצטברים מתחמים, מכנסים אותנו, ההליך לא מורכב בכלל.
ורד אולפינר: משרד השיכון עושה עבודה נהדרת.
אורי מקלב: ובעצם זה לא מקביל בשום דבר.
ורד אולפינר: ודאי, זה החקיקה, מקביל.
ורד אולפינר: הוא מתלבש על החוק הקיים.
ורד אולפינר: תיקון.
איילת קראוס: למשל, מינימום של 24 יחידות דיור, אם הקבלן עושה סתם פרויקט, עסקת קומבינציה, אי-אפשר להכריז – יש קריטריונים שהפרויקט חייב לעמוד בו כדי לקבל הכרזה.
אמנון כהן: תסבירי את התיקון השני, בבקשה.
ורד אולפינר: גם כאן מדובר בהקלה.
ורד אולפינר: במתחמי פינוי-בינוי, בשל העובדה שמדובר בהליך מאוד ממושך, בין אם בהעברת התב"ע, בין אם בהשגת הסכמות של דיירים, החוק מאפשר דחיית יום המכירה.
ורד אולפינר: הכוונה היא למצב שבו היזם מתחיל להחתים דיירים, וכמובן, ברגע שהחתים את הדייר הראשון, אין עוד עסקה; זה עסקה עם תנאי מתלה, שאלוהים יודע אם העסקה הזאת בסופו של דבר תקרום עור וגידים – כן או לא.
ורד אולפינר: לכן החוק מאפשר דחיית יום מכירה לאותו מועד עתידי שיתקיים התנאי המתלה.
ורד אולפינר: החוק לא בוחר לקבוע, מהו התנאי המתלה - זה, כמובן, תלוי בחוזה הספציפי באותו מתחם.
ורד אולפינר: בדרך כלל זה הסכמות דיירים ואישור התב"ע.
ורד אולפינר: אחת החלופות הקיימות בדחיית יום מכירה היא עד למועד שבו נהרס הבניין.
ורד אולפינר: זה מצב שבדרך כלל לא קורה, כי בדרך כלל מתקיים התנאי המתלה, ואז ממשיכים בפרוצדורה היותר ממשית.
ורד אולפינר: אלא שגם כאן התעוררה שאלה כתוצאה מהכרזות של מתחמים במסלול רשויות מקומיות, שם ההכרזות הן על מתחמים מאוד גדולים, ובשלבים מאוד ראשוניים, והתעוררה לנו שאלה, מה קורה כשבמת
ורד אולפינר: חם כל כך גדול פינו את הבניין הראשון, עומדים להרוס אותו, אבל יש שם עוד הרבה בניינים באותו מתחם, ואחרון הדיירים בבניין האחרון עוד לא הגיש טופס, אבל לא מעבר לזה – כבר תשלם, ולא רק זה – פתאום תקבל מעטפות מרשות המסים, וזה לא נעים.
ורד אולפינר: אנחנו מבקשים גם כאן לעשות הקלה, כלומר לעשות בניין-בניין.
ורד אולפינר: אירוע המס הממשי יתעורר רק כאשר ספציפית בבניין שלך היו הסכמות ואפשר להרוס אותו.
ורד אולפינר: גם כאן מדובר בהקלה משמעותית ביותר.
תומר רוזנר: אתם ביקשתם לתקן – בבניין בו נמצאת יחידת מגורים הנמכרת, אבל זה לאו דווקא יחידת מגורים, לכן זה צריך להיות: בבניין בו נמצאת היחידה הנמכרת.
ורד אולפינר: אבל בסוף עשינו סעיף- - -
ענת מימון: ממילא יש הגדרה של יחידה.
ענת מימון: עדיף להשתמש במינוח "יחידה" - זה כולל יחידת מגורים או יחידה אחרת.
ליאת גרבר: זה בסדר.
ורד אולפינר: יש לנו הוראה כללית בפרק, אבל לא משנה.
תומר רוזנר: לגבי הסעיף הזה, אני מבקש שהיא תקריא את הנוסח.
ענת מימון: בפסקה (3) במקום "במתחם" יבוא: "בבניין בו מצויה היחידה הנמכרת".
אהוד ברק: לגבי התיקון הראשון, לסעיף 1(3) להצעת החוק כאן – זו שאלה ולא הערה – שמענו שמסיבות פרוצדורליות נכון להעביר פולשים או מי שממוסה במס הכנסה, למס שבח - הם יודעים לעבוד אתם טוב יותר.
אהוד ברק: השאלה שלי, האם יש לנו השפעה בנושא מס רכישה, שאחרת אולי לא היה קיים.
ורד אולפינר: הסברתי, אבל אבהיר.
ורד אולפינר: פולש, אם אנחנו לוקחים מצב של מיסוי פולש נכון לחוק להיום, במכירת הזכויות שלו, ולא משנה מה הוא מוכר – הגדרת נכס בפקודה היא רחבה, כפי שאתה ודאי יודע – המכירה צריכה להתמסות ברווח הון אצל פקיד השומה, בעוד שהפטור ממס רכישה ניתן במס שבח, כלומר יש פה כפל דיווחים.
ורד אולפינר: הפטור – יש לנו עסקת חליפין – הוא מוכר והוא רוכש.
אהוד ברק: השאלה, אם עד היום היה נדרש פטור ממס רכישה.
ורד אולפינר: ודאי; הוא מקבל זכויות חכירה או בעלות.
אהוד ברק: הוא לא מקבל זכויות חכירה מהמחזיק, כי המחזיק מעולם לא היה, ולכן הוא ממוסה במס הכנסה.
ורד אולפינר: הפולש עצמו מקבל דירה במתחם.
ורד אולפינר: בדירה הזאת יש לו זכות במקרקעין.
אהוד ברק: השאלה היא לגבי מס הרכישה של הקבלן, של היזם.
אהוד ברק: כאשר בעל דירה מעביר את הזכויות שלו בדירה ליזם, יש מס שבח ומס רכישה על עצם ההעברה.
אהוד ברק: היזם לא פטור ממס רכישה; יש רק פטור על מס השבח.
אהוד ברק: לגבי פולש כזה, הוא לא מעביר זכויות במקרקעין, לפחות עד היום, ולכן אין מס רכישה על היזם בעת הקבלה של הזכויות מאת הפולש.
אביבה אטיאס: זה כבר נדון אצל היועץ המשפטי לממשלה בתיק בשכונת הארגזים אז.
אביבה אטיאס: העמדה שלנו היתה שכלל התמורות שהוא משלם כדי לקבל את הזכויות בקרקע זה חלק מהזכות במקרקעין.
אביבה אטיאס: אם אתה כדי שאקנה זכות במקרקעין, אני צריכה גם לשלם חובות לבנק או חובות במכולת, וזה התנאי לעסקה, זה חלק מהממכר, מבחינתנו, למרות שלפולש אין זכות במקרקעין.
ענת מימון: תיקון סעיף 49לב.
ענת מימון: בסעיף 49לב לחוק העיקרי - (1) "אזור מוטב" – אזור שמתקיימים בו שניים אלה: (1) הוא בעל סיכון סיסמי גבוה; (2) הוא מסווג ברמה חברתית כלכלית 1 עד 6 לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ענת מימון: כלומר מדובר פה בשני תנאים מצטברים, ורק אזור שעומד בשני התנאים הללו, יוכל ליהנות מההטבה הנוספת שניתנת, ועוד מעט נגיע אליה.
ספי זינגר: הנושא של הוספת אזור מוטב – כידוע, לא היה בהצעת החוק המקורית, היא נוספה לבקשת הוועדה – העניין הזה, בוקש לעלות גם לקראת הקריאה הראשונה, ואמרנו שהתחייבנו לבחון ולהביא פתרון לנושא של אזור מוטב.
ספי זינגר: לאחר שבחנו אנחנו מסכימים לנושא של אזור מוטב; אנחנו רק רוצים לשנות את ההגדרות שלו קצת.
ספי זינגר: ההגדרות שנאמרו פה הן שתיים, שתי אלה: סיכון סיסמי גבוה ומסווג ברמה חברתית כלכלית 1 עד 6.
ספי זינגר: אנחנו חושבים שאת ההגדרה של בעל סיכון סיסמי גבוה נכון להוריד, בעיקר כי יש קושי, לקבוע מהם אזורים בעלי סיכון- - -
אמנון כהן: יש הגדרה.
אמנון כהן: מכיר את אבי שפירא?
ספי זינגר: לא, אבל מי שמטפל בזה זה רשות המסים.
תומר רוזנר: תקנות שאתם קבעתם.
תומר רוזנר: יש הגדרה בתקנות.
דרורי שפירא: אין.
זינה פרפליצין: משרד הפנים התבקש להכין- - - פתרונות תכנון ובנייה, פטור מהיטל השבחה, ונתבקשנו בתקשנות האלה לקבוע את ההגדרה של אזור סיסמי גבוה, וחיפשנו טכניקה לעשות את זה.
זינה פרפליצין: הטכניקה היחידה שמצאנו זה לקבוע בהתאם למקדם תאוצת קרקע.
זינה פרפליצין: בהתאם למקדם תאוצת קרקע, יש נספח לתקן 413, שקובע רשימה של אלפי ישובים, יותר מאלף.
זינה פרפליצין: לגבי כל ישוב יש קורדינטה – זה לא מקדם כללי לישוב אלא קורדינטה ספציפית בישוב.
זינה פרפליצין: היינו צריכים אחר כך, בהתאם לקורדינטה, לעשות הכללה לגבי רשות מקומית.
זינה פרפליצין: יש יותר מאלף ישובים שנכללים בנספח, ויש 250 רשויות מקומיות.
זינה פרפליצין: היינו צריכים לעשות עבודה סופר מסובכת, בהתאם לקורדינטה.
זינה פרפליצין: העבודה שלנו היתה הרבה יותר קלה, כי לא היינו צריכים להתייחס למחוזות צפון ודרום, כי אותם גזרנו לפני, וגם פה רשות המסים תצטרך לעבוד מאוד קשה, וגם הרגשנו שזה לא מדעי, לא מדויק, כי עבדנו לפי קורדינטה מסוימת בישוב – אין לנו מדד לגבי כל קורדינטה סמוכה, והרגשנו לא נוח עם זה.
תומר רוזנר: למרות הקשיים הצליח משרד הפנים לעמוד במשימה, ולקבוע את התקנות.
דרורי שפירא: בגלל הקשיים החליט משרד הפנים לבטל את- - -
תומר רוזנר: לא בגלל הקשיים.
ספי זינגר: השאלה החשובה היא לא אם אפשר לקבוע את הדבר הזה, אלא מה היתרון שבקריטריון הזה, והאם הקריטריון הזה תואם את מה שאנחנו מבקשים לעשות.
ספי זינגר: כמו שאנחנו הבנו את הבקשה של הוועדה, וכמו שאנחנו רואים את החוק הזה, התכלית של ההטבות היא לתת הטבות יותר גדולות למקומות שבהם ערכי הקרקע נמוכים כדי לאפשר- - -
אמנון כהן: איפה שיש יותר סכנה.
ספי זינגר: אבל בשביל איפה שיש יותר סכנה, ככל שהעסק הזה הוא כבר כדאי כלכלית, אין צורך לתת הטבה נוספת.
ספי זינגר: הרי התכלית של הטבות המס פה היא לא להפוך את הדבר הזה למשהו רווחי אלא להפוך אותו, שיהיה כדאי כלכלית גם ליזם וגם לאזרח.
ספי זינגר: לכן בעיקרון, גם אם יש אזור בסיכון גבוה, התכלית היא לא שמי שנמצא במקום בסיכון גבוה, שירוויח יותר.
אמנון כהן: לא שירוויח; שיקבל את התיקון.
קריאה: אלה תנאים מצטברים.
ספי זינגר: השאלה, אם התנאי הזה הוא הרלוונטי.
ספי זינגר: התנאי הרלוונטי, מבחינתנו, הוא לומר: או אזור מסווג ברמה כלכלית 1 עד 6 או נגב וגליל.
ספי זינגר: אנחנו רוצים לקבל את בקשת הוועדה, לתת הטבה נוספת לאזורים שהם פריפריה במובן הזה שבהם ערכי הקרקע נמוכים.
ספי זינגר: אנחנו לא יודעים באמת לעשות מפה, באיזה מקום יש ערכי קרקע נמוכים; אנחנו יכולים לקבוע קריטריונים שיכוונו לזה בערך, לכן אנחנו יכולים להגיד ככלל, מה שבנגב ומה שבגליל, בדרך כלל אזורי הקרקע שם הם נמוכים, הם פריפריה.
ספי זינגר: מה שנמצא ברמה חברתית כלכלית 1 עד 6 זה מקומות יותר עניים.
ספי זינגר: גם שם לא חייב להיות, אבל מן הסתם, ערכי הקרקע נמוכים יותר.
אמנון כהן: שני המרכיבים האלה?
ספי זינגר: לא מצטברים.
אמנון כהן: אם זה 1 עד 6, בית שאן נכנס שם?
ורד אולפינר: הגיוני שכן.
ספי זינגר: אזור מוטב שמתקיים בו אחד מאלה.
תומר רוזנר: כפר ורדים, עומר, להבים.
ספי זינגר: נגב וגליל הוא קריטריון רלוונטי, כי הוא פרוקסי לזה- - -
אמנון כהן: הוא לא צריך חיזוק מבנים – שם כולם וילות.
ענת מימון: אבל בקשת הוועדה היתה גם וגם, כלומר לתת תשומת לב באזורים שבהם יש רגישות לרעידות אדמה.
ספי זינגר: נענינו לבקשת הוועדה בפעם שעברה, לבדוק, לתת הטבות נוספות למקומות פריפריה, שמבחינתנו, הכוונה למקומות שבהם מחירי הקרקע נמוכים יותר.
ספי זינגר: לזה התחייבנו בפני הוועדה בסוף הפעם שעברה.
ספי זינגר: מבחינתנו, זה הפתרון שאותו אנחנו רוצים, ואליו אנחנו מסכימים.
אמנון כהן: כלומר יהיה קריטריון – או סוציו אקונומי עד 6 או נגב וגליל.
ספי זינגר: כן, זו הסכמתנו.
אמנון כהן: ואנחנו אומרים שלא נכנסים כל האזורים שאני חושב?
אמנון כהן: נגיד, בית שאן נמצא?
תומר רוזנר: יש להניח.
ורד אולפינר: בטוח נמצא.
אמנון כהן: עומר וזה לא צריכים – כולם וילות.
אייל אוכמן: אני רוצה להצטרף לידידי.
אייל אוכמן: אבי שפירא, שהיה כאן בוועדה ודיבר כמה פעמים, אמר שבעצם המקום המסוכן ביותר הוא בית לא מחוזק.
אייל אוכמן: באזורים שהם לא אזורים סיסמיים גבוהים, הם אזורים יותר צפופים, כלומר יש היום הרבה שכונות מגורים צפופות עם חתך סוציו אקונומי 6 ומטה, כמו שהחוק הזה אומר, והסכנה הגדולה היום של רעש אדמה זה לא האזורים הסיסמיים אלא האזורים הצפופים.
אייל אוכמן: אבי שפירא אמר את זה באופן ודאי – כך אני הבנתי את זה.
תומר רוזנר: אם הולכים לכיוון הזה, אנחנו נציע, במקום שיהיה "נגב וגליל", זה יהיה, כמו שנעשה בתקנות התכנון והבנייה – "מחוזות הצפון והדרום".
דרורי שפירא: של איזה משרד?
ורד אולפינר: הנגב והגליל – יש לנו בחוק החדש של הבנייה להשכרה.
קריאה: יש הגדרה, זה לפי חוק הרשות לפיתוח הנגב וחוק הרשות לפיתוח הגליל.
איילת קראוס: אבל זה לא מצטבר, נכון?
ענת מימון: אחרי ההגדרה "זכויות בנייה לפי תכנית החיזוק" יבוא: זכויות בנייה לפי תכנית החיזוק בדרך של הריסה" – זכויות לבנייה נוספת שהוקנו לפי הוראות תכנית החיזוק בדרך של הריסה, לרבות תכנית מפורטת שהוכנה על פי הוראות תכנית החיזוק שמטרתה חיזוק מבנים קיימים בפני רעידות אדמה, ולמעט זכויות בנייה מכוח תכניות אחרות;"; אחרי ההגדרה – פה אני מוסיפה את הנגב והגליל - "תכנית החיזוק" יבוא: תכנית החיזוק בדרך של הריסה" – הוראות תכנית החיזוק בעניין הריסת מבנה והקמתו מחדש כפי שתהיה בתוקף מעת לעת.
ענת מימון: ".
ענת מימון: זה שונה מהקריאה הראשונה, שם קבענו תאריך, והגענו להסכמה.
ענת מימון: תיקון סעיף 49לב1.
ענת מימון: בסעיף 49לב1 לחוק העיקרי – (1) ברישה, אחרי "הזכות הנמכרת" יבוא "לפי סעיף 49לג או 49לג1, לפי העניין,"; (2) בפסקה (2), אחרי "תכנית החיזוק" יבוא "או המועד שבו החלה הבנייה לפי תכנית החיזוק בדרך של הריסה, לפי העניין".
ענת מימון: תיקון סעיף 49לב2.
ענת מימון: בסעיף 49לב2(ב) לחוק העיקרי, אחרי "הזכות הנמכרת" יבוא "לפי סעיף 49לג או 49לג1, לפי העניין".
ענת מימון: הוספת סעיף 49לג1.
ענת מימון: אחרי סעיף 49לג לחוק העיקרי יבוא: 49לג1.
ענת מימון: "פטור ממס במכירה שתמורתה מושפעת מזכויות בנייה לפי תכנית החיזוק בדרך של הריסה.
ענת מימון: מכירת זכות במקרקעין שהתמורה המשתלמת בעדה מושפעת מזכויות בנייה לפי תכנית החיזוק בדרך של הריסה (בסעיף זה – הזכות הנמכרת), תהא פטורה ממס, עד גובה שווין של זכויות הבנייה כאמור, ובלבד שהתקיימו שניים אלה: (1) ניתנה למוכר, תמורת הזכות הנמכרת, דירת מגורים חלופית ובאזור מוטב עד שתי דירות חלופיות שמתקיים בה אחד מאלה: (א) שטח הדירה או שטחן המצטבר של הדירות, לפי העניין, אינו עולה על שטח דירת המגורים הנמכרת בתוספת 25 מ"ר; (ב) שווי הדירה או שווין של שתי הדירות יחד, לפי העניין, אינו עולה על סכום הפטור הקבוע בסעיף 49ז(א)(2) או על שוויה של הדירה הנמכרת, ללא הזכויות לבנייה נוספת, לפי הגבוה; (2) בוצעה הקמתו מחדש של המבנה שנהרס בהתאם לתכנית החיזוק בדרך של הריסה; (ב) תמורה בעד מכירה כאמור בסעיף קטן (א) שניתנה שלא כאמור בסעיף קטן (א), יראו אותה כדמי מכר של זכות אחרת במקרקעין אשר שווי רכישתה הוא חלק יחסי משווי הרכישה של הזכות הנמכרת, כיחס שבין התמורה האמורה לבין שווי הזכות הנמכרת, ובהתאם לכך ייוחסו גם הניכויים והתוספות.
ענת מימון: (ג) הפטור לפי סעיף זה יחול לגבי דירת מגורים אחת בלבד שניתנה למוכר ובאזור מוטב – שתי דירות מגורים בלבד, בשל מכירת הזכויות בדירת מגורים אחת בכל בניין, ובלבד ששיעור זכותו של המוכר בדירת המגורים החלופית לא יפחת משיעור זכותו בדירת המגורים הנמכרת; הועברה דירת מגורים לקרוב בפטור ממס לפי חוק זה, בתקופה של 24 חודשים שלפני ההסכם למכירת הזכות הנמכרת לא יחול במכירתה ליזם פטור ממס לפי סעיף זה; בסעיף קטן זה, "קרוב" ו"שליטה" – כהגדרתם בסעיף 49כב(ב).
ענת מימון: פה יש סעיפים שנוספו, שנשמטו, לטענת רשות המסים, מהנוסח הקודם.
ענת מימון: (ד) לענין פרק זה יראו מוכר ובן זוגו, למעט בן זוג הגר דרך קבע בנפרד, וילדיהם שטרם מלאו להם 18 שנים-כמוכר אחד.
ענת מימון: (ה)(1) האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד) יחול, בשינויים המחויבים, גם אם ניתנה למוכר, תמורת הזכות הנמכרת, זכות ביחידה בבנין שאינה דירת מגורים ואינה מהווה מלאי עסקי בידי המוכר; (2) במכירת זכות בדירת מגורים חלופית שנתקבלה תמורת זכות נמכרת שאינה דירת מגורים, לא יחול פטור ממס, כולו או חלקו, או שיעור מס מופחת או דחיית מס לפי הוראות חוק זה או לפי הפקודה.
ענת מימון: (ו) המנהל יפרסם את רשימת היישובים אשר ייחשבו "אזור מוטב"".
ענת מימון: תיקון סעיף 49לו.
ענת מימון: בסעיף 49לו לחוק העיקרי, אחרי "זכות נמכרת" יבוא "לפי סעיף 49לג" ובסופו יבוא "ולעניין מכירת זכות נמכרת לפי סעיף 49לג1 – מיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013) ועד – פה אנחנו מגבילים את התחולה יחד עם התחולה של תמ"א 38 הרגילה, שזה עד סוף שנת 2016.
אמנון כהן: מגבילים את זה?
ורד אולפינר: אנחנו נצמדים לתמ"א, היא מוגבלת.
ענת מימון: בראשונה עשינו את זה ללא הגבלה, אבל הם ביקשו שזה יהיה כמו התמ"א- - -
אמנון כהן: 38 הרגילה?
אמנון כהן: אם לא תיכנסו לעובי הקורה או תרחיבו את הנושא הזה- - -
ענת מימון: לגבי פינוי-בינוי, היתה בקשה שהסעיפים שהוספנו לפינוי-בינוי יחולו מתחילת 2012.
ענת מימון: הם אומשים שממילא, טרם נערכו שומות, לכן אין פה בעיה.
אמנון כהן: מה עם תב"עות נוספות?
ענת מימון: קיבלנו המון פניות ציבור.
ליאת גרבר: לפני כן, אם אפשר, הערה של משרד הפנים לגבי רשימת ישובים, אנחנו רוצים לוודא אם זה ישובים או רשויות מקומיות, שתהיה לנו הזכות אחר כך בנוסח לעשות את מה ש- - -
תומר רוזנר: הרעיון הוא, כמובן, רשימת ישובים, כי מועצות אזוריות, כידוע, שמוגדרות כרשויות מקומיות, כוללות עשרות רבות של ישובים, ולא בהכרח כולם נופלים בגדרי ההגדרות.
ליאת גרבר: אבל אם זה הנגב או הגליל, אגב, זה כן משהו שיכול להיות- - -
תומר רוזנר: אתם תחליטו.
תומר רוזנר: אפשר לכתוב רשימת רשויות מקומיות או ישובים.
אמנון כהן: תחליטו על המינוחים המשפטיים.
אמנון כהן: לגבי בקשות נוספות שקיבלתי, אני רוצה לתאם עם הממשלה, עם ורד, יש אזורים שאנחנו לא רוצים שהאזרחים יתעשרו.
אמנון כהן: יש תקרה, אבל יש אזורים שרוצים לקבל עוד קומה, חצי קומה, שתי קומות, אבל אנחנו אומרים: תקבל את ההטבה, אבל עד התקרה.
אמנון כהן: לכן אני רוצה לעודד את חיזוק תמ"א 38, ופה אומרים שזה קריטי, אלה שמתעסקים בזה-יום-יום.
אמנון כהן: ורד, אני מתייעץ אתך - תני לי להכניס את זה, ואני כבר עכשיו שם הסתייגות של השר, ואני מתאם אתו.
אמנון כהן: אם השר יגיד שיכול לחיות עם זה – אנחנו משאירים; לא – אני אדאג להפיל את זה.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לחזק את המבנים במדינת ישראל.
ורד אולפינר: גם אנחנו רוצים לחזק.
ורד אולפינר: הייתי השבוע בישיבה במשרד הפנים, אז הם אמרו שהחיזוק המשמעותי יותר הוא ממ"דים נגד טילים מאשר רעידות אדמה.
ורד אולפינר: ..
ענת מימון: ניכנס להגדרה של תוכנית, ונגיד: לרבות זכויות מכוח תוכניות אחרות.
ספי זינגר: נעשה דיל הפוך: נעביר ככה, ואם לא, נעשה רביזיה.
ורד אולפינר: אשמח לנסות להסביר לכבודו, למה חשוב שלא יהיו פה תב"עות נוספות.
אמנון כהן: זה חוק חשוב, ובמדינה דינמית כמונו – אתמול היינו בקואליציה 94 – הכול דינמי פה, ופתאום אני רואה שאולי בצהריים ש"ס פורשת עם יהדות התורה.
אורי מקלב: הכי חשוב שאנחנו ביחד.
אמנון כהן: הוועדה דינמית, ויש גם הרבה אזרחים שרוצים לזכות בחיזוק המבנים, ולפעמים זה מונע מהם, גם השלטון המקומי, גם עיריות, וגם יזמים אומרים לפעמים: יש פה כשל; אם לא תיתן תב"עות נוספות, אתה יכול לעשות תיקונים כאילו עשית משהו, והשר אטיאס יגיד: הבאתי תמ"א 38 3, והבאתי בשורה לעם ישראל.
אמנון כהן: תכל'ס.
ורד אולפינר: צריך לזכור שהמיסוי מגיע בסוף, כלומר אנחנו לא קובעים, כמה זכויות בנייה צריך לתת ל- - - תמ"א 38.
ורד אולפינר: אנחנו לא מבינים בזה – זה לא תחום המקצועיות שלנו.
ורד אולפינר: אנחנו באים כחקיקה נוספת, אחרי שיש כבר הדובדבן הזה, ואני יודעת שנעשתה עבודה מאוד יסודית – אני ראיתי את השעונים, מתי זה הופך להיות ירוק, מתי זה אדום, כמה קומות צריך.
ורד אולפינר: בסופו של דבר הוחלט ללכת על 2.5 קומות פלוס סגירת קומה מפולשת פלוס 25 מטר כפול כל הדירות, כלומר הלכו בצורה גורפת.
ורד אולפינר: לנו אין אמירה בעניין הזה, אנחנו לא מבינים בזה.
ורד אולפינר: אנחנו מתלבשים על הקביעה של מינהל התכנון, שקבע כמה זכויות בנייה צריך ספציפית למקרים המיוחדים הללו וספציפית לעניין תמ"א 38, ואומרים: על הזכויות שניתנו לעניין תמ"א 38, אנחנו על זה נלביש את ההטבות, כלומר יש הדובדבן הספציפי הזה, ואנחנו מצפים אותו בשוקולד הפנטסטי שלנו.
ורד אולפינר: ברגע שיש זכויות מכוח תב"עות אחרות, זה לא רלוונטי.
ורד אולפינר: אחרי שנקבע היקף הזכויות שצריך כדי לעודד חיזוק, ולא רק ברמת גן ובתל-אביב ובגבעתיים ובאזור המרכז, אם תרצו, והוחלט לתת בצורה גורפת כל כך הרבה זכויות, ואנחנו יודעים שגם כשתיקון 3 עבר בזמנו, רצו להעביר שם- - -
אמנון כהן: אבל עובדה שלא קורה כלום עם כל הזכויות.
ורד אולפינר: אני לא המחוקק, אבל זה משהו שאנחנו מדברים עליו בשטח, אנשי המקצוע: ברגע שהציבור יודע שכל הזמן מתקנים, כולם חיכו לתיקון 3.
ורד אולפינר: עכשיו – אני כבר לא זוכרת באיזה פורום הייתי, כי כל הזמן יש פורומים של פינוי-בינוי והתחדשות, ואמרו: עוד מעט יהיה 4, עוד מעט יהיה 5, קראתי בעיתון שהשמאי הממשלתי כבר אמר שעוד מעט יהיה 4, 5, וזה לא אנחנו מחכים אלא הדיירים מחכים, ולמה הם מחכים – כי הם אומרים: עם כל הכבוד ליזמים - ואנחנו צריכים פה את היזמים בתמונה – אחרת פרויקטים לא יהיו – אנחנו לא מוכנים שהם ייקחו נתח גדול מהעוגה.
אמנון כהן: אבל היזמים אומרים: אי-אפשר לצאת לשטח, לא כדאי כלכלית.
אמנון כהן: נכון לא כדאי?
אהוד ברק: השטח מדבר.
ורד אולפינר: אבל כמה זמן עבר מתיקון 3?
ורד אולפינר: עוד לא עבר חודש.
ורד אולפינר: יהיה עכשיו מבול.
אמנון כהן: אל תעשו תיקון 4.
ורד אולפינר: זה לא אנחנו.
אמנון כהן: אבל תיתנו תב"עות נוספות.
ורד אולפינר: אנחנו לא יכולים לקבוע מה תמ"א, מה לא תמ"א.
ורד אולפינר: אם יש רשות מקומית שבה 2.5.
ורד אולפינר: פלוס 1 פלוס 25 כפול היקף הדירות- - -
אמנון כהן: אבל יש דרך שהם יכולים לקבל?
ורד אולפינר: יש סעיף 23.
ורד אולפינר: שיתכבדו, יריצו תוכנית לפי סעיף 23, ייתנו 5 קומות, ואני אתן פטור ל-5 קומות.
אמנון כהן: עשר שנים – תב"ע מיוחדת.
ורד אולפינר: לא נכון.
אמנון כהן: מינהל התכנון, כמה זמן לוקח?
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, יש ערים שכבר יש תב"עות מאושרות, כמו רחובות, ראשון לציון.
אורי מקלב: ברחובות יש היום תב"ע מקומית, שנותנת 2.5 קומות על חיזוק, על תמ"א 38, ואין הפטור.
אורי מקלב: פחות מ-2.5 קומות זה לא כלכלי ולא כדאי.
אורי מקלב: לכן גם שם אתה רואה במקומות כמו ערים כאלה, שאי-אפשר ליישם.
אורי מקלב: זה יוצר אפליה מובנית בחוק הזה.
אורי מקלב: מה שאמרת – אתה צודק, שחייבים לתקן.
אורי מקלב: היום הקומה וחצי שנותנים בתל-אביב, יש רווח יזמי.
אורי מקלב: מי שיש לו דירה בתל-אביב, מקבל על תמ"א 38, רווח לא רק שזה כדאי – יש לו גם רווח גדול מאוד באותו חוק, ובערים אחרות שנושקות לתל-אביב כמו ראשון לציון ורחובות גם ב-2.5 – יש טבלאות שעשו שמאים, ושם אתה לא נותן את הפטור.
אמנון כהן: ואם נעשה רק בפריפריה?
ליאת גרבר: בשום אופן.
אמנון כהן: לעודד שם.
ורד אולפינר: הם יריצו שם תוכנית – שנה לוקח להריץ תוכנית, לפי סעיף 23.
ורד אולפינר: הנה, זינה פה.
אמנון כהן: זה עשר שנים או 12?
זינה פרפליצין: זה לא אמור להיות יותר מדי ארוך.
אמנון כהן: למה בוועדה המחוזית תקוע רחובות, כמו שהוא אומר?
אורי מקלב: תב"עות מאושרות, אבל לא אישרו.
אורי מקלב: הם לא יכולים להיכנס.
תומר רוזנר: כי לא אישרו.
ורד אולפינר: זה לא אנחנו אלא מינהל התכנון.
אמנון כהן: זינה, למה לא אישרו?
דרורי שפירא: צריך לבדוק את זה במחוז.
דרורי שפירא: אני לא יודעת מה קורה בדיוק עם כל תוכנית.
דרורי שפירא: מי שמאשר את התוכניות האלה, זה הוועדה המחוזית.
דרורי שפירא: הוועדה המחוזית בודקת את התוכנית הקונקרטית.
אמנון כהן: את יודעת למה אמרו לנו שלא אישרו?
אמנון כהן: תשובה מצחיקה.
אמנון כהן: אני לא רוצה לומר אותה, כי אני לא רוצה לבזות אותם.
אמנון כהן: ראשון לציון אישרו, ואז באה רחובות על אותו מתווה, אפילו לקחה את אותו מהנדס שעשה בראשון, עשתה את העבודה אותו דבר, ואיזה נימוק מצחיק, ואני לא רוצה להגיד כדי לא לבזות את הוועדה.
אמנון כהן: ואומרים: טעינו שאישרנו בראשון לציון.
זינה פרפליצין: למיטב ידיעתי, התוכניות הללו לפי סעיף 23, היתה דרישה של רשות המסים, שהתוכניות הללו ילוו בחוות דעת כלכלית שבוחנת את הצורך במתן זכויות נוספות, בנוסף לאלה שניתנו בתמ"א 38.
זינה פרפליצין: גיבשנו חוזר מנכ"ל יחד עם רשות המסים, וגם ביקשנו שחוות הדעת הכלכליות האלה, שיתייחסו בצורה שונה לשכונות שונות בעיר.
זינה פרפליצין: למיטב ידיעתי, היתה סוגיה, ביחס לחוות הדעת הכלכלית הזאת.