GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה נייגר: את תמיד יכולה ללכת אחורה, זה נכון לכל עסקה במקרקעין, אין דבר כזה מחיקה במאגרים, זה רק יהיה מחוק בנסח.
אריה נייגר: מה שביקשת קיבלת.
תומר רוזנר: אני רק רוצה להבין, עמדת משרד המשפטים שיהיו שני מרשמים?
אורן תמיר: יהיה מרשם אחד שיהיה אפשר - כפי שהייעוץ המשפטי של הוועדה יודע, יש לכך הסכמה על המרשם שנותן ביטוי לצווים שהממונה נותן.
אורן תמיר: לגבי המרשם שהוצע בסעיף 10 להצעת החוק בכחול, אנחנו עדיין מציעים להשאיר את האפשרות הזאת בכפוף לבדיקה הנוספת שהמידע הוא אכן מדויק, ללא קשר לצווים.
אמנון כהן: רציתי להצביע היום על החוק.
אריה נייגר: אנחנו בעד.
אורית דרור-קיטה: דיברנו על ההזדמנויות שהיו התייחסויות של גופים ספציפיים שנדונו על ידי המשרד, חלק מההערות התקבלו וחלק לא.
אורית דרור-קיטה: גם אנחנו יודעים על חלק מהדברים שאנחנו הגשנו.
אמנון כהן: אני אתייחס לזה.
תומר רוזנר: זאת שאלה מצוינת.
זהר ברק: לעניין ערכי הסף, אני כן רוצה להסביר מה המשמעות שלהם לפי החוק.
זהר ברק: החוק קובע חזקה שלגבי עוסק בסיכון, או עוסק לפי הנוסח הכול, גם עוסק בסיכון – קרקע שהתקיימה עליה פעילות בסיכון, ויש חריגה מערכי הסף, אז היא חזקה שזו קרקע מזוהמת, אבל קרקע מזוהמת יכולה להיות גם קרקע מזוהמת שלא מדובר על עוסק בסיכון, כי ההגדרה המהותית של קרקע מזוהמת, כפי שאמרתי קודם לכן, זה קרקע שמהווה סכנה לבריאות הציבור, לסביבה.
זהר ברק: קיבלנו בשבועות האחרונים הרבה הערות גם מגורמים חוץ ממשלתיים וגם מתוך גורמי הממשלה לעניין רשימה של ערכי הסף שקבועה בתוספת לחוק.
זהר ברק: בהיבט הזה אנחנו רוצים להידבק למה שכתוב בכחול, שרשימת ערכי הסף תהיה רשימה ב-2004, אין מניעה מבחינתנו שזה יהיה קבוע בתוספת, אבל לא יחולו שינויים ביחס לאותם ערכים.
זהר ברק: כלומר, מה שיהיה קבוע בתוספת, זה אותם חומרים שרשומים ברשימה שאנחנו עובדים לפיה והיא מפורסמת החל משנת 2004, וכן חומרים אליה הרשימה מפנה, אלה יהיו ערכי הסף.
זהר ברק: כמובן שבעתיד אנחנו נוכל לשנות את התוספת זה המנגנון שלפיו ייעשה העדכון של התוספת ידון בפרק ז'.
זהר ברק: אנחנו כן עומדים מאחורי כך שערכי הסף יהיו אותם ערכי סף ב-2004, לרבות ערכי הסף אליהם הרשימה מפנה.
אריה קמיל: אני אשמח גם, כמו שעלה בקודם הקודם, להיות חלק מהצוות.
אריה קמיל: יש כאן השלכות – בפרק א' יש שם צוות שמוגדר לטפל בנושאים האלה.
אריה קמיל: יש כאן השלכות כלכליות אדירות בנושא הזה של זיהום הקרקע.
אריה קמיל: הערת אזהרה בטאבו יש לה השפעה אדירה, רישום בטאבו.
אריה קמיל: בוא נלך לרמה של בנק – משכנתא.
אורן תמיר: לכן אנחנו זהירים.
אריה קמיל: אני מדבר רק על התחום שלי.
שולי נזר: אני חושבת שהחוק עושה לך בדיוק את הסדר הזה.
שולי נזר: הוא מגדיר את האחריות.
אריה קמיל: אני אשמח להעביר לך את ההתייחסויות מהשטח מה קורה עם זיהום קרקע בפועל.
אמנון כהן: אנחנו גם לא שוללים גם חברותכם בצוות.
אמנון כהן: צריך גם בעלי מקצוע.
אריה קמיל: אני חושב שיש לזה השלכות.
אריה קמיל: - - - מהניסיון בפרקטיקה להביא את זה אליכם, לתקן את זה.
אמנון כהן: אנחנו נשקול גם את זה.
אמנון כהן: אנחנו רוצים שיהיה גוף מייעץ שיידע לייעץ נכון, לא רק ראייה משפטית אלא מקצועית.
אמנון כהן: חשוב הוא תהיו קשובים.
אמנון כהן: לדיון הבא, כל הערות שהועלו בוועדה גם בדיון הקודם, אני לא רוצה דיוני סרק, זה כבר דיון שני בפרק ג', אני רוצה להתקדם, אם לא תהיה שיתוף פעולה אי אפשר להתקדם, כי אני יכול לדוש עוד פעם ועוד פעם.
אמנון כהן: הארגונים, הקבוצות שיושבים כאן, יעלו עוד פעם את הדברים אם לא יהיה שינוי, אם אתם לא מקבלים, אז נדע שאנחנו צריכים להכריע.
אמנון כהן: היו הערות חשובות, המשרד אמר שיש הגיון בחלק מהדברים.
אמנון כהן: לדיון הבא אני רוצה להפיץ את הדברים שמתקבלים, אחרי שעשיתם עבודת מטה עם הצוות של הוועדה, מה שכבר קיבלתם שיעלה לאתר שנדע שסגרנו, אז תסמנו לי בצבע אחר דברים שבאים עדיין במחלוקת, כחברי וועדה אנחנו נשכנע אותם, זה חשוב מאוד, כי אני לא רוצה לחזור שוב פעם על אותם דברים שדיברו, בצדק, זה לא קיבל את הביטוי שלו בתיקונים.
אמנון כהן: המנכ"לית, תשבו היום.
אמנון כהן: ביום שלישי התקיים דיון, אני לא רוצה לדון, אם אני רואה שאתם לא עובדים בתיאום, אני דוחה את הישיבה.
אמנון כהן: אני רציתי לפני סיום לגמור את החוק, אבל תלוי בכם, אני משתף פעולה.
אמנון כהן: היום תשבו במשרד, כל הערות אצלכם – תראו עם מה אתם יכולים לחיות, עם מה אתם לא יכולים לחיות, קיבלתם החלטה תתאמו ביניכם.
אמנון כהן: מחר, הוועדה צריכה לקבל – עבור.
אמנון כהן: יש דברים שתדברו ביניכם גם מחר, זאת אומרת, עד סוף שבוע תלבנו הכול, כאשר אני יודע שביום ראשון מופץ הנוסח המקובל שכולם יודעים מה העניינים.
אמנון כהן: אז לדיון ביום שלישי אני צריך להתקדם, אז נכריע חברי הוועדה לגבי סעיפים.
אמנון כהן: אם מתקדמים לפרק ד', אני מציע שבדיון הבא נתחיל מההתחלה, נקרא את הסעיפים מההתחלה.
אמנון כהן: יש לקרוא את החוק פרק א' ב', ג' – המשך דיון עם התיקונים שיהיו, ונכנסים כבר לפרק ד'.
אמנון כהן: אני מבקש הערות של כולם שיושבים כאן
אמנון כהן: גם לפרקים הבאים אם יש.
אמנון כהן: תשלחו מייד כדי שנוכל לעבד את העבודה.
אמנון כהן: שלום לכולם, שבוע טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הצעת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, השתע"ב-2012, הכנה לקריאה שניה וקריאה שלישית.
אמנון כהן: אנחנו מתקדמים ומסיימים את הצעת חוק הרשות הארצית לכבאות.
אמנון כהן: תוך כדי העבודה מול הממשלה ומול הוועדה יש לנו מספר נושאים שצריך לתקן אותם, לאחר שישבו ובחנו מחדש את הסעיפים שהצבענו עליהם בדיונים הקודמים.
אמנון כהן: לכן ביקשתי לקיים רביזיה על הסעיפים האלה על מנת שנוכל לפתוח אותם לדיון מחדש ונתקן אותם על-פי הניסוחים האחרונים שהצוותים החליטו עליהם.
אמנון כהן: קודם כול נצביע על הרביזיה, שנפתח את הסעיפים האלה לדיון.
אמנון כהן: אחר כך היועצת המשפטית תפנה אותנו לסעיפים הספציפיים שלגביהם יש תיקונים והבהרות ונצביע עליהם בשנית, לאחר שנשמע ונקבל החלטה.
אמנון כהן: ראשית אני מצביע על הבקשה לרביזיה.
אמנון כהן: מי בעד הבקשה לרביזיה?
אמנון כהן: הבקשה לרביזיה על סעיפים 4, 5, 10, 21, 26, 30, 31, 43, 44, 45, 48, 81, 85א, 96 ו-115.
אמנון כהן: כפי שציינתי, הצבענו על הסעיפים האלה בדיונים הקודמים, יש תיקונים ואנחנו פותחים את הדיון לגביהם.
אמנון כהן: נתחיל מסעיף 4.
אמנון כהן: אני רוצה שקיבלנו מכתב ממשרד האוצר, חתום על-ידי מנכ"ל המשרד, הממונה על השכר ונציב שירות המדינה, לגבי אותם אנשים שמועסקים בתאגידים בחוזים אישיים.
אמנון כהן: ביקשתי שלא תהיה פגיעה בהם.
אמנון כהן: במהלך הדיון נבקש לקרוא את הסיכום הזה כדי שכולם ישמעו ויידעו שהנושא הזה טופל.
אמנון כהן: אנחנו עוברים כרגע לסעיף 4.
אמנון כהן: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה - מה היה ומה אנחנו מבקשים.
מירי פרנקל-שור: סעיף 4 להצעת החוק מדבר על תפקידי רשות הכבאות וההצלה.
מירי פרנקל-שור: בנוסח המקורי היתה התייחסות לעניין סיוע להג"א של רשות הכבאות וההצלה.
מירי פרנקל-שור: סברנו שזה המובן מאליו ואין צורך לציין זאת במפורש.
מירי פרנקל-שור: לאחר שיחות עם מערכת הביטחון הצענו סעיף שנותן מענה לא רק להג"א אלא גם סיוע של הכבאות למשטרה בעת אירוע אסון המוני.
מירי פרנקל-שור: לסעיף 4(א) תתווסף פסקה (6): "למלא תפקיד המוטל עליה – זאת אומרת, על רשות הכבאות וההצלה – כארגון עזר או כגוף הצלה, בהתאם להוראות כל דין".
מירי פרנקל-שור: זה נותן מענה גם לחוק ההתגוננות האזרחית וגם לפקודת המשטרה בעת אירוע אסון המוני.
מירי פרנקל-שור: סעיף 5 מדבר על תקופת כהונתו של נציב הכבאות וההצלה.
מירי פרנקל-שור: הוועדה החליטה שתקופת כהונתו תהיה ארבע שנים ותהיה ניתנת להארכה בשנה.
מירי פרנקל-שור: משרד המשפטים הפנה את תשומת ליבנו שקיימת החלטת ממשלה לכהונה של חמש שנים.
מירי פרנקל-שור: גם היושב-ראש תומך בכהונה של חמש שנים.
אמנון כהן: זה אותו דבר למעשה – ארבע שנים פלוס אחת או חמש שנים.
מירי פרנקל-שור: סעיף 10 מדבר על הוראות ופקודות שיכול לקבוע נציב הכבאות וההצלה.
מירי פרנקל-שור: לפי הנוסח שהיה קיים בהצעת החוק, יכולות להיקבע רק פקודות שנגזרות מעקרונות שנקבעו בהוראה, שהיה להן עיגון ראשוני בהוראה.
מירי פרנקל-שור: הגענו למסקנה שיש צורך לקבוע נושאים שונים בפקודות גם ללא עיגון עקרונות בהוראות, ונתנו לכך ביטוי בסעיף 10.
מירי פרנקל-שור: הנוסח יהיה כמו שכתוב בכחול, ותיכף אקרא את התוספת.
מירי פרנקל-שור: כלומר, נתנו לנציב אפשרות לקבוע גם וגם.
מירי פרנקל-שור: סעיף 21 – אסביר את הנושא בכללותו.
מירי פרנקל-שור: קצין כבאות והצלה יכול הנציב להסמיך.
מירי פרנקל-שור: גם ללא שום הכשרה מסוימת.
מירי פרנקל-שור: ראינו שיש שאלה אילו סמכויות יהיו לקצינים, האם יש מקום שלכל קצין יהיו סמכויות כבאי.
מירי פרנקל-שור: הסדרנו את הנושא ובסעיף 21 יש לו השלכות לכל ההסדר, גם בסעיף 21, גם 25 וגם 28, וההסדר יהיה כך: "הנציב רשאי להסמיך קצין כבאות והצלה, ובתנאי שקיבל הכשרה מתאימה לכך, כפי שקבע הנציב בפקודת הכבאות וההצלה".
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, מעתה ואילך כל קצין חייב לעבור הכשרה שהנציב יקבע.
מירי פרנקל-שור: "לקצין כבאות והצלה הממלא תפקיד המנוי בתוספת הראשונה יהיו נתונות כל הסמכויות הנתונות בפרק זה לכבאי.
מירי פרנקל-שור: " זאת אומרת, יהיו קצינים שיהיו להם סמכויות כבאי ויהיו כאלה שלא יהיו להם סמכויות כבאי, אבל אם יהיה צורך להעניק להם סמכויות כבאי, זה בתנאי שקיבל הכשרה מתאימה לכך, כפי שקבע הנציב בפקודות כבאות והצלה.
מירי פרנקל-שור: "וכן יהיו לקצין כאמור הסמכויות המפורטות בפרק זה.
מירי פרנקל-שור: " זאת אומרת, גם לשם היותו קצין וגם לשם קבלת סמכויות הכבאות וההצלה, לכל דבר ועניין יהיה צורך לעבור הכשרה.
מירי פרנקל-שור: ההגדרה לגבי קצין כבאות והצלה בפסקה (1): "קצין כבאות והצלה כמשמעותו בסעיף 21" - מה שהסברתי עתה.
מירי פרנקל-שור: בסעיף 25, כתוצאה מכך, אנחנו מוחקים את הסיפא: שכל סמכות הנתונה בפרק זה לכבאי תהיה נתונה גם לקצין כבאות והצלה.
מירי פרנקל-שור: עיגנו את הסמכויות באותו סעיף.
מירי פרנקל-שור: בסעיף קטן (ב) לסעיף 28 אנחנו קובעים שלא יפעיל כבאי או קצין כבאות והצלה סמכויות כאמור בסעיף קטן, אלא אם הוא יקבל הכשרה.
מירי פרנקל-שור: כלומר, סגרנו את הנושא מכל הכיוונים.
עודד ברוק: בתוספת "כבאי" כולל גם את כל תפקידי הקצינים, שתהיה להם סמכות.
מירי פרנקל-שור: רק לקצינים האלה יהיו סמכויות כבאי.
מירי פרנקל-שור: אם יש לכם שאלה, תבדקו.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מבקשים להציג לוועדה את נושא השימוש במים ומה יהיה מחיר המים שתשלם רשות הכבאות וההצלה – סעיף 26.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שנקרא את הסעיף שהיה בכחול, שאמר כך: זאת אומרת, איך הממשלה קבעה מחיר מים?
מירי פרנקל-שור: השר לביטחון פנים יקבע את אופן השיפוי ואת הגובה, גם בהסכמת רשות המים הממשלתית וגם בהסכמת שר האוצר.
מירי פרנקל-שור: אמרה הוועדה שהיא לא מוכנה שמחיר המים יהיו עליו תשומות, אלא היא רוצה שהכבאות תשלם את המחיר הנקי של המים.
זאב בילסקי: עלות ההפקה.
מירי פרנקל-שור: עלות ההפקה, עלות השאיבה.
מירי פרנקל-שור: כך הבנו שיש צורך לעגן את הסעיף, וכתבנו: בהתאם לעלותם הנומינלית.
אמנון כהן: מי יחליט בסוף?
מירי פרנקל-שור: מי שיחליט זה השר, בהסכמת רשות המים או הסכמת שר האוצר.
מירי פרנקל-שור: המחיר הנומינלי – אנחנו הבנו שזה מחיר השאיבה.
מירי פרנקל-שור: בהתייעצויות האם הנוסח משיג את רצון הוועדה, בסופו של דבר אתמול ביקשה הממשלה לחזור לנוסח הכחול.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אין אמירה לגבי מה יהיה מחיר המים, והמנגנון נשאר שהשר לביטחון הפנים יקבע את המחיר, בהסכמת רשות המים הממשלתית.
אמנון כהן: מה יהיה המחיר בסוף?
אמנון כהן: אנחנו לא עובדים בממשלה כרגע, אנחנו גם לא נצמדים לכחול.
אמנון כהן: אנחנו רוצים מה טוב, שלא יעשו על המחיר של המים סיבוב, שמישהו לא ירוויח בדרך.
אמנון כהן: אנחנו אומרים שזה צורך חיוני ברגע זה, צריך כבות את השריפה ואף אחד לא ירוויח בדרך.
אמנון כהן: אז כמה עלתה ההפקה או השאיבה הזאת – את זה אנחנו משלמים.
אמנון כהן: מי יקבע?
מירי פרנקל-שור: אנחנו הבנו שהשר יקבע את המחיר, בהסכמת רשות המים ושר האוצר.
אמנון כהן: ואם הם לא מסכימים?
שלמה בוחבוט: לא תהיה הסכמה.
מירי פרנקל-שור: יש מחלוקת גם לגבי המחיר, וכדאי שנשמע גם את עמדתם - - -
יצחק הרצוג: - - - יתבע את המערכת בגלל מחלוקת על מחיר של מים.
יצחק הרצוג: זה אבסורד, זה חומר הגלם של הכבאות.
מירי פרנקל-שור: לכן סברנו שיש מקום להחזיר את הנושא הזה לוועדה.
יצחק הרצוג: מה ההמלצה שלך?
יצחק הרצוג: יש לך איזו הצעה מקורית?
נועה בן אריה: למה לא תקבעו גבולות גזרה?
אמנון כהן: אולי נגיד מחיר לחקלאים.
אמנון כהן: זה טוב?
אמנון כהן: יש פשוט תעריף, שיהיה כלי כדי שיוכלו לחשב.
אמנון כהן: אין החלטה, יש הסכמות, אין הסכמות – מצמידים את זה למחיר לחקלאות - - -
נועה בן אריה: אפשר להציע הצעה?
אמנון כהן: יש לה אינטרס, אני רוצה מישהו שאין לו אינטרס.
יצחק הרצוג: השאלה אם המחיר לחקלאים מקובל על הנציב.
אמנון כהן: כמה התעריף לחקלאים?
שחר איילון: גם לחקלאים יש אגודות מים.
אמנון כהן: יש פה מישהו ממשרד החקלאות?
אמנון כהן: נועה, יש לך רעיון?
נועה בן אריה: אני מציעה לתחום גבולות גזרה – זאת אומרת, לגבות איזשהו תעריף, לא ספציפית בחקיקה אלא תעריף בדומה, למשל, למגזר החקלאי, שהוא תעריף קבוע, או לגדור כך שמחיר המים יהיה בהתאם לעלות ההפקה.
נועה בן אריה: לגדור את גבולות הגזרה.
נועה בן אריה: לגדור ולומר: ובלבד שמחיר המים לא יעלה על המחיר המשקף את עלות ההפקה.
אריה ביבי: לדעתי נסבך את העניין.
אריה ביבי: יש מחיר לחקלאים, ניצמד למחיר.
רותם פלג: המחיר לחקלאים עולה עכשיו.
אריה ביבי: כל פעם נדנדה – עליה וירידה, כמה עולה ההפקה כמה לא עולה ההפקה.
אמנון כהן: יש בעייתיות.
יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, מה שמציעה נועה יש בו היגיון כי סעיף הסמכה.
יצחק הרצוג: תסמיך שאלה הכללים לקביעת המחיר והמחיר ייקבע בכללים, זה הכול.
יצחק הרצוג: הם יגמרו את זה בסוף, אין להם ברירה אחרת.
יצחק הרצוג: מה הם יעשו?
יצחק הרצוג: הם יחנקו את הרשות?
יצחק הרצוג: בג"ץ יכריח אותם?
יצחק הרצוג: אז שהחוק יקבע בדיוק מה הם גבולות הגזרה - עלות הפקה בלבד, על-פי כללי רשות המים.
זאב בילסקי: גם אני סבור כך.
זאב בילסקי: הלוא בדרך כלל מכניסים את שר האוצר, ואנחנו יודעים שזה אבוד מראש.
זאב בילסקי: אבל ברגע שהכנסנו גם השר לביטחון הפנים, שהוא זה שמקבל את האחריות על הכיבוי, אני לא רואה מצב שיהיה מעבר לעלות ההפקה.
אמנון כהן: אז הכחול יותר טוב.
אמנון כהן: תשאירי את הכחול.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, לא נמהר בעניין הזה מכיוון שעלות המים היא לא מועטה.
אורי מקלב: מה זה נראה רק עלות הפקה?
אורי מקלב: יש גם הובלה.
אורי מקלב: כל מחיר מסובסד של המים שהרשות מקבלת, מי שמשלם את זה זה האזרח.
אורי מקלב: שנדע את המשוואה הזאת, שתהיה ברורה לכולם המשוואה הזאת.
אורי מקלב: כל מה שאנחנו מסבסדים, כולל החקלאות, מי שמשלם בסופו של דבר זה האזרח.
אורי מקלב: זה צריך להיות מחיר עלות של ההפקה וההובלה עד ההגעה, לא האזרח צריך לשלם את זה.
אורי מקלב: מי שיכול לקבוע את זה זו רשות המים.
אורי מקלב: אני בדעה שלא צריכים להיות שום רווחים, רק עלות המים.
אמנון כהן: רשות המים, תתקרבו לשולחן.
אמנון כהן: כוונת הוועדה היא שלא יהיה מצב ששירותי הכבאות עושים את העבודה ועושים עליהם סיבוב על סיבוב על סיבוב – התאגיד המקומי ירוויח ואחרים ירוויחו.
אמנון כהן: אנחנו רוצים מחיר מינימלי, וזה מה שהם ישלמו.
ניר וילנר: אין דבר כזה סיבוב.
ניר וילנר: מועצת הרשות חייבת, על-פי חוק, לקבוע כללים לאספקת מים לפי עלות השירות – כמה שזה עולה, זה מה שנבקש מהם.
ניר וילנר: צודק חבר הכנסת מקלב – כל שקל שלא תשלם רשות הכבאות ישלם הצרכן הביתי.
אורי מקלב: אבל תוריד את המחיר של התאגידים.
ניר וילנר: הוועדה צריכה לדעת מזה.
ניר וילנר: הכבאות היא לא צרכן גדול, אבל על הצרכן הביתי נופל הרבה מאוד.
ניר וילנר: בעצם משלמים על זמינות: מקים מערך מאוד כבד כדי שאפשר יהיה לטפל באירוע, אז מקימים ברזי כיבוי, צינורות, מתקני כיבוי, וכבר היום הצרכן משלם עלות מאוד כבדה, ובצדק, על מנת לספק את הצרכים של הכבאות.
ניר וילנר: אם יקבעו שגם העלות השוטפת תהיה מתחת למחיר המים, זה נראה לי לא נכון.
ניר וילנר: בכל מקרה, אני מתחבר לנוסח בכחול וגם הממשלה הסכימה על זה – יהיה השר לביטחון הפנים, הוא יבוא להסכמות יחד עם המועצה.
אמנון כהן: כמה יהיה התעריף בסוף?
אמנון כהן: עשרה שקלים, כמו הצרכן הביתי?
קריאה: את הביוב אפשר להוריד?
ניר וילנר: באירוע כבאות יש כל מיני מאפיינים מיוחדים: המים שנצרכים לא הולכים לביוב; המים נמדדים לא על-ידי מד מים אלא על-ידי הערכת צריכה.
ניר וילנר: במקרים האלה נבוא יחד עם השר, נבין מה המנגנון ונקבע את המחיר.
אמנון כהן: המנגנון שמוצע בכחול, אנחנו מתחברים אליו.
אמנון כהן: הלאה, סעיף 30.
מירי פרנקל-שור: סעיפים 30 ו-31 מדברים על צוות כיבוי מפעלי וצוות כיבוי לשטחים פתוחים.
מירי פרנקל-שור: הצעת החוק הממשלתית הסמיכה את הנציב להורות בצו גם למפעלים וגם לרשות הגנים הלאומיים וגם לגוף שאחראי על מירב היערות והחורשים, שכיום זה הקרן הקיימת לישראל, אפשרות להגיע להסכמה ללא הוצאת צו גם לגבי הסכמת צוות הכיבוי וגם לגבי הציוד, ההכשרות, האימונים וכו'.
מירי פרנקל-שור: נתנו לכך ביטוי באופן הזה: סעיף 30 ו-31 נשארים כנוסח בכחול, ואנחנו מוסיפים סעיף שאני מקריאה: כחלופה לצו לפי הוראות סעיפים 30 או 31 רשאי הנציב להגיע להסכם עם בעל מפעל או עם גוף כאמור בסעיף 31 – זאת אומרת, רשות הטבע והגנים או כיום הקרן הקיימת לישראל – לגבי הקמת צוות כיבוי מפעלי או צוות כיבוי לשטחים פתוחים, לפי העניין, וכן לגבי הנושאים המפורטים 30(ה) ו-31(ג).
מירי פרנקל-שור: זה מתייחס לנושא הציוד, ההכשרה וכו'.
מירי פרנקל-שור: פקע או בוטל הסכם כאמור, רשאי הנציב להורות בצו, בהתאם להוראות סעיפים 30 ו-31.
מירי פרנקל-שור: הסיפא נתנה מענה לחשש שהעלה המשרד לביטחון פנים: מה יקרה אם אחד הגופים לא עומד בהסכם.
מירי פרנקל-שור: האמירה היא ברורה: אם פקע ההסכם או בוטל רשאי הנציב להוציא צו כאמור.
מירי פרנקל-שור: סעיף 43 עניינו בצו מיוחד – מתי רשאי הנציב להוציא צו מיוחד, שהוא צו די נדיר.
מירי פרנקל-שור: אני מקריאה את הסעיף ואומרת מה יהיו השינויים.
מירי פרנקל-שור: "(א) הנציב רשאי לצוות בכתב על נקיטת אמצעים בעניין בטיחות אש והצלה כפי שיורה (בחוק זה – צו מיוחד) – " זאת אומרת, אנחנו מוחקים מסעיף קטן (א): "בהתקיים הנסיבות המפורטות בפסקאות (1) או (2)", כי אנחנו מוחקים את סעיפים (1) ו-(2).
מירי פרנקל-שור: "אם היה חשש משמעותי להתרחשות אירוע כבאות והצלה או חשש משמעותי לבטיחות הציבור בשל התרחשות אירוע כאמור;" זאת אומרת, כאשר יש נסיבות מסוכנות, כשיש חשש משמעותי לאירוע כיבוי והצלה או לבטיחות הציבור יכול הנציב להוציא צו מיוחד.
מירי פרנקל-שור: פסקאות (1) ו-(2) נמחקות.
מירי פרנקל-שור: גם סעיף קטן (ב) נמחק, מכיוון שלא סברנו שניתן יהיה לנקוט אמצעים בצו מיוחד, אלה שלא היו מותקנים לתקנות, ולא ניתן, לדעתנו, לסטות מהאמור בתקנות.
מירי פרנקל-שור: זה לעניין סעיף 43.
יצחק הרצוג: האם זה מקובל על הנציב?
מירי פרנקל-שור: הכול בתיאום ובהסכמה.
מירי פרנקל-שור: בסעיף 44 יש שני תיקונים.
מירי פרנקל-שור: התיקון הראשון מתייחס לבקשת מערכת הביטחון שלסעיף 44(א), שמדבר על סמכותו של הנציג לקבוע כללים לעניין בטיחות אש ביערות ובחורשים, לגבי פסקה (2), שעניינה התקנה והצבה של אמצעי גילוי וכיבוי ביער ובחורש, הכללים האלה יהיו בהסכמת שר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: לעניין הכללים שרשאי הנציב להוציא, אנחנו משווים אותם למעמדן של פקודות והוראות ואלו גם יהיו דינים, כך שסעיף קטן (ג) יהיה: לעניין חוק זה רואים את הכללים לפי סעיף זה כדינים.
מירי פרנקל-שור: סעיף 45 קבע שהשר יקבע פרטים לעניין תוכנית נטיעה.
מירי פרנקל-שור: את הכללים יוציא הנציב ולא השר.
יואל הדר: לא שמעתי אם הזכרת את נושא ההתייעצות בסעיף 44(ב).
מירי פרנקל-שור: זה מאושר, זה כבר היה.
מירי פרנקל-שור: למען הפרוטוקול, סעיף קטן (ב) אומר שהכללים בסעיף קטן (א) יקבעו לאחר התייעצות עם הגוף האחראי למרבית היערות והחורשים בישראל.
יואל הדר: סעיף 44(א)(2), שר הביטחון - רק לגבי שטחים שקשורים למשרד הביטחון, לא לגבי שאר השטחים.
אמנון כהן: מה אתה מוטרד, לא ניתן לו מה שלא מגיע לו.
יואל הדר: אני יודע מה זה להשיג את אישור שר הביטחון.
אמנון כהן: כן, כן, רק.
מירי פרנקל-שור: סעיף 48, נועה תסביר את הבקשה.
נועה וינשטוק עסיס: היתה איזושהי הפרדה מלאכותית בין פיקוח לבין ביקורת.
נועה וינשטוק עסיס: במחשבה שניה אנחנו חושבים שנכון לאחד את המושגים, כך שבסעיף 48(א)(2) הסמכות לדרוש מסמכים היא לשם פיקוח.
אמנון כהן: מה ההבדל ביניהם?
נועה וינשטוק עסיס: היתה פרשנות, גם בהסתמך על משרד המשפטים, שביקורת נכללת בתוך פיקוח ולכן הסמכויות הניתנות לפיקוח - - -
אמנון כהן: זה חידוד לשוני.
נועה וינשטוק עסיס: כן.
נועה וינשטוק עסיס: בסעיף 48(ג)(1) היתה הסמכות לבצע ביקורת.
נועה וינשטוק עסיס: אנחנו חושבים שהסמכות להיכנס לנכס ושאר הסמכויות שניתנו לשם פיקוח – זו הכוונה, ולכן רצוי לכתוב: "הפעיל מפקח סמכויותיו לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) ומצא כי התקיימו ההוראות בנכס", והמשך הסעיף הוא אותו דבר.
נועה וינשטוק עסיס: בסעיף 48(ב)(2) סיפא נתנו סמכות מה קורה אם המחזיק בנכס לא נותן כניסה לנכס.
נועה וינשטוק עסיס: כתבנו שהוא חייב להציג בפני המפקח מסמכים רלוונטיים.
נועה וינשטוק עסיס: אנחנו חושבים שהסיפא הזאת מיותרת בהתחשב בכך שממילא קיימת סמכות ב-48(א)(2) לדרוש כל ידיעה או מסמך.
אמנון כהן: תודה, נועה.
אמנון כהן: סעיף 81.
מירי פרנקל-שור: סעיף 81 עניינו ועדה מייעצת לרשות.
מירי פרנקל-שור: בהצעת הממשלה: תוקם ועדה מייעצת שתפקידה לייעץ לנציב בעניינים הקשורים לרשות הכבאות וההצלה לפי חוק זה".
מירי פרנקל-שור: תפקיד מאוד-מאוד רחב, שלא היה ברור לנו מה הוא אומר.
מירי פרנקל-שור: בניתוח סעיף ניגוד העניינים הגענו למסקנה שעלולים להיווצר ניגודי עניינים רציניים, ולכן יש לנו שתי חלופות.
מירי פרנקל-שור: עמדתנו היא שיש מקום לבטל את הוועדה המייעצת.
מירי פרנקל-שור: ובכל מקרה, אם ירצה הנציב להקים ועדה מייעצת, בהחלט יש לו אפשרות.
אסי לוי: למה לבטל?
אסי לוי: עם כל הכבוד - - -
אמנון כהן: למה אתה צועק?
אמנון כהן: תרים יד, תקבל זכות דיבור.
אמנון כהן: חכה רגע.
אמנון כהן: אפשר להוריד, את זה הבנתי.
אמנון כהן: מה עוד אפשר?
מירי פרנקל-שור: אפשר לבטל או, כמו שהצענו, שהשר ימנה ועדה מייעצת שתפקידה לעקוב אחר התפתחות בתחום הכבאות וההצלה ולהגיש דין וחשבון שנתי על הפעילות.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, זה תפקיד ממוקד, לא תפקיד שיוצר ניגוד עניינים.
אמנון כהן: אתה חי עם זה בשלום?
שחר איילון: הוועדה המייעצת היא ועדה שמשתמשת בניסיון שנצבר לאורך השנים על-ידי יושבי-הראש.
שחר איילון: לא צריך להכניס את זה באמצעות החוק.
שחר איילון: אני כבר יושב על זה, עם שמות וכבר דיברתי עם אנשים.
שחר איילון: הנציב יקים ועדה מייעצת שתשב לידו.
שחר איילון: אתן להם דין וחשבון, אם ירצו הם ידווחו לשר, ידווחו לציבור, אבל הם יהיו היועצים שלי.
קריאה: זה יעוגן בחוק?
שחר איילון: לא, לא בחוק.
שחר איילון: לרמטכ"ל יש ועדה מייעצת לידו?
מירי פרנקל-שור: יש ועדות מייעצות, זה נקודתי.
זאב בילסקי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שכדאי להסתפק בדברים שאמר הנציב.
זאב בילסקי: לא כדאי לסרבל את העניין.
זאב בילסקי: ברגע שמקימים על-פי חוק מתחילים להיכנס למסלול נוסף, שאתה לא יודע איך - - -
אסי לוי: עם כל הכבוד לך, אתם לא יודע מה קורה.
אמנון כהן: סליחה, סליחה, הוא באמצע דיבור.
אסי לוי: אז מה אם אתם לא יודעים מה קורה?
אסי לוי: זה חייב שזה יהיה בחוק, אם אין פיקוח של ועדת הפנים - - -
אמנון כהן: זה לא יהיה בחוק.
אסי לוי: אז שלא יהיה בחוק.
אסי לוי: אחרי שתהיה שריפה, נראה למי יבואו.
אסי לוי: אני מתריע.
אמנון כהן: סעיף 85(א).
אסי לוי: זה לא בסדר, זאביק.
אמנון כהן: אני, אני.
אמנון כהן: אני לא בסדר.
אמנון כהן: זאביק לא אמר כלום.
אסי לוי: למה שזה לא יהיה בחוק?
מירי פרנקל-שור: עניינו של הסעיף הוא החלת תקנות על מערכת הביטחון.
עודד ברוק: הסימן הזה קובע את המתווה לחקירת דליקות בצה"ל.
סרן יזהר יצחקי: זה לא חקירת דליקות, מדובר שם על תקנות.
אורי מקלב: בישיבה הקודמת כיוונת לסעיף 83, ועדות הפטור והאגרות – דילגנו על הנושא הזה.
אורי מקלב: היה מדובר שתעשה בדיקה עם המשרד - - -
אמנון כהן: עוד לא אישרנו את הסעיף הזה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו עוברים כרגע על הסעיפים של הרביזיות.
מירי פרנקל-שור: אחר כך נעבור לסעיפים שעדיין לא נסגרו.
מירי פרנקל-שור: אולי נקרא את הכחול.
אמנון כהן: הצבענו עליו.
אמנון כהן: מי רוצה לשנות?
מירי פרנקל-שור: מערכת הביטחון.
אמנון כהן: לא משנים, גם לא צריך להסביר.
אמנון כהן: יש ממשלה, תמשוך בממשלה, תסביר שם.
אמנון כהן: סעיף 96.
סרן יזהר יצחקי: אדוני, בכל זאת.
אמנון כהן: התהליך הוא ככה: הממשלה צריכה לבוא בקול אחד.
אמנון כהן: הממשלה רוצה לשנות משהו?
אמנון כהן: הסתייגות בממשלה.
סרן יזהר יצחקי: לא מדובר בהסתייגות.
סרן יזהר יצחקי: אין כאן קולות שונים.
סרן יזהר יצחקי: מדובר על הבהרת נוסח גרידא.
אמנון כהן: אתה מבזבז זמן של הוועדה.
אמנון כהן: אני לא מדבר על זה כרגע.
אמנון כהן: אנחנו בסעיף 96.
מירי פרנקל-שור: משרד האוצר, אתם רוצים להסביר את הבקשה שלכם לגבי סעיף 96?
ודים גודון: רצינו להכניס במקום 2010 את 2012.
אמנון כהן: סיכמנו על 2011, נכון?
ודים גודון: אני מדבר על תקציב ההשתתפות של הרשויות.
אמנון כהן: מה שסיכמנו סיכמנו.
אמנון כהן: מתקנים ל-2011.
מירי פרנקל-שור: איפה, בתקציב איגוד ערים לכבאות?
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין.
מירי פרנקל-שור: האם אנחנו מתייחסים להגדרת תקציב איגוד ערים לכבאות ותקציב מחלקת כיבוי האש של הרשות המקומית?
אמנון כהן: איתן, דיברנו בבוקר וסיכמנו על משהו.
אמנון כהן: אם זה אותו דבר אז זה 2011, אם זה משהו אחר אז תגיד.
איתן אטיה: אני צריך להגיד את העמדה שאתה אני בא, זה המנדט שלי.
איתן אטיה: העמדה שלנו היא שזה כפי שכתוב בהצעת החוק, זה צריך להיות לפי 2010.
איתן אטיה: הדירוג שדיברנו עליו הוא לפי מספרים של 2010.
איתן אטיה: כך כתוב בהצעת החוק.
אמנון כהן: אוקיי, אז אנחנו משנים את זה בתיאום עם השלטון המקומי.
אמנון כהן: לא כל כך הסכמתם, אבל פחות או יותר הגענו להבנות, שההתחשבנות תהיה לפי 2011, גם באיגוד ערים לכבאות.
עודד ברוק: אדוני היושב-ראש, בהצעת החוק כתוב 2010.
עודד ברוק: זה פעמיים – תקציב של מחלקה ותקציב של האיגוד.
אמנון כהן: כן, כן, זו הפשרה שהגענו אליה.
אמנון כהן: זה היה סעיף 96.
אמנון כהן: נעבור לסעיף 115.
מירי פרנקל-שור: 115 – מערכת הביטחון הפנתה את תשומת ליבנו - - -
אמנון כהן: עוד פעם?
סרן יזהר יצחקי: הפעם זה משהו חשוב.
אמנון כהן: הכול חשוב, אבל יש דיונים בממשלה ואתם צריכים - - -
סרן יזהר יצחקי: הסעיף הקודם הוא באמת הבהרת נוסח.
אמנון כהן: אבל אין הסכמות.
סרן יזהר יצחקי: יש הסכמות לגבי סעיף 85.
אמנון כהן: עכשיו אנחנו ב-115.
אמנון כהן: מה השוני מהכחול?
סרן יזהר יצחקי: אני מעדיף שהייעוץ המשפטי של הוועדה יציג.
מירי פרנקל-שור: אציג הבעיה ומה הפתרון שנתנו.
מירי פרנקל-שור: סעיף 8(ג) לחוק ההתגוננות האזרחית קובע שאם ניתנה לארגון עזר לפי חוק זה הוראה להפעיל ציוד שברשותו יש מקום לשפות אותו.
מירי פרנקל-שור: ארגון עזר מוגדר בחוק ההתגוננות האזרחית: "מגן דוד אדום", רשות הכבאות, ממונה על אירוע חומרים מסוכנים וגוף שרשאי יהיה השר להכריז.
מירי פרנקל-שור: בתיקון העקיף מוצע למחוק את הממונה על חומרים מסוכנים כארגון עזר מכיוון שכל נושא החומרים המסוכנים עובר לכבאות.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא האם הג"א צריך לשפות את רשות הכבאות כאשר משתמש בציוד, לפי הוראות 8(ג).
מירי פרנקל-שור: בהתייעצות שערכנו אתמול הגענו להסכמה שבשלב חקיקת החוק לא נשנה את המצב הקיים, אבל כן נשנה את מעמדו של הסעיף הזה, מהוראת קבע להוראת שעה.
מירי פרנקל-שור: שישה חודשים מיום כינון הרשות, עד 31 ביולי 2013, נקרא את הסעיף כאילו הוא לא שונה.
מירי פרנקל-שור: אם תרצה הממשלה לשנות – תשנה, אם לא – אז לא.
מירי פרנקל-שור: בסופו של דבר, אם לא יהיה שינוי הג"א לא יצטרך לשפות את רשות הכבאות.
אמנון כהן: שנה אחת היא תשפה?
מירי פרנקל-שור: זה זמן להתארגנות.
עודד ברוק: זה זמן למשא ומתן.
אמנון כהן: למה לא עשיתם עד עכשיו משא ומתן?
שרון מישר: מבחינתנו, אפשר לבטל את הסעיף גם עכשיו.
מירי פרנקל-שור: הג"א מעוניין לבטל את הסעיף מכיוון שאז במקרה הצורך הוא לא יצטרך לשפות.
מירי פרנקל-שור: אבל אי-אפשר להחליט החלטות כאלה - - -
יצחק הרצוג: אני אפילו חושב שהייתי נותן שנה ולא חצי שנה.
מירי פרנקל-שור: נתנו שנה.
מירי פרנקל-שור: יש שנה להגיע להסכמות, עד שהרשות קמה.