GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: ואם יש בחירות?
מירי פרנקל-שור: ואם היא לא תקום, זו בעיה.
סרן יזהר יצחקי: נבהיר את הבעייתיות.
סרן יזהר יצחקי: בעבר היו צריכים לשלם לרשות הכבאות כיוון שהיתה חלק מהשלטון המקומי.
יצחק הרצוג: זה נושא רציני.
מירי פרנקל-שור: זה שישה חודשים מיום כינון הרשות.
יצחק הרצוג: את לא יכולה לתחום כי את לא יודעת את החיים.
יצחק הרצוג: עוד לא ניהלתם משא ומתן, לא הבנתם מה המשמעויות.
יצחק הרצוג: אני חושב שמיום כינונה זה סביר.
יצחק הרצוג: היא תקום הרי.
מירי פרנקל-שור: אוקיי, אז שישה חודשים מיום כינון הרשות.
מירי פרנקל-שור: ואם יום כינון הרשות יידחה אז גם זה יידחה.
עודד ברוק: זה חוק הג"א, זה לא החוק שלנו.
עודד ברוק: זה חוק אחר.
אמנון כהן: אז סיכמנו את סעיף 115.
אמנון כהן: רצית להוסיף משהו?
סרן יזהר יצחקי: אנחנו מדברים על סעיף 85(א).
סרן יזהר יצחקי: הסעיף הזה מסדיר את אופן החלתן של תקנות על מערכת הביטחון.
סרן יזהר יצחקי: ככלל, כולנו מסכימים על כך שהתקנות של השר לביטחון הפנים צריכות לחול על מערכת הביטחון.
סרן יזהר יצחקי: אין הבדל בין בניין משרדים של צה"ל לבין בניין משרדים של משרד התמ"ת או של משרד האוצר.
סרן יזהר יצחקי: אבל יש בכל זאת מקרים מסוימים שבהם נדרשת התאמה של התקנות או החרגה כלשהי.
סרן יזהר יצחקי: לדוגמה, בונקר – חדר מלחמה או חדר מצב שנמצא תחת האדמה.
סרן יזהר יצחקי: לפעמים צריך לקבוע לו סטנדרט ייחודי והתקנות לא מתאימות.
סרן יזהר יצחקי: הגענו לנוסחה, והיא נוסחה מוסכמת, שבסך הכול מחדדת את סעיף 85(א) דהיום.
סרן יזהר יצחקי: היא אומרת שהתקנות יחולו על מערכת הביטחון, אבל לעניין גופים (1) עד (4) להגדרת מערכת הביטחון – צה"ל, יחידות סמך של משרד ראש הממשלה - התקנות יובאו להתייעצות עם השר הממונה.
שחר איילון: לא זה מה שקבעתי.
שחר איילון: התקנות יפורסמו, הן לא יחולו עליכם ב-21 הימים הראשונים.
שחר איילון: ב-21 הימים האלה תוכלו לערער על התקנות ולהתאים אותן אליכן.
סרן יזהר יצחקי: בסדר גמור, אבל הרעיון הוא שתהיה התייעצות.
סרן יזהר יצחקי: אם ב-21 ימים האלה אנחנו מודיעים על כך שנדרש תיאום נידרש להגיע להסכמה, ואם לא הודענו תוך 21 הימים האלה אז יש חזקה שהסכמנו.
סרן יזהר יצחקי: אבל אם הודענו - יש חובה להגיע להסכמה.
שחר איילון: אחזור על זה.
שחר איילון: אני נותן תקנות, התקנות חלות גם על משרד הביטחון על שלוחותיו ועל צה"ל.
שחר איילון: 21 ימים ראשונים זה לא חל על יחידות הצבא.
שחר איילון: יש להם זמן ואפשרות לערער על ההחלטה ולהתאים אותה אליהם.
שחר איילון: הם מגישים ערעור, הם אומרים: התקנה הזאת לא מתאימה לנו, לא מתאימה לבונקר.
שחר איילון: אז יושבים ודנים אתם על הערעור שלהם, מה הרציונל מאחורי הערעור.
סרן יזהר יצחקי: ויש חובה להגיע להסכמה.
מירי פרנקל-שור: אז יש לי שתי שאלות.
מירי פרנקל-שור: מה קורה בזמן שאין הסכמה, התקנות חלות או לא חלות?
שחר איילון: ב-21 ימים הראשונים התקנות לא חלות.
שחר איילון: בתוך 21 הימים האלה הם יכולים להגיש ערעור.
מירי פרנקל-שור: והם מודיעים שלא מקובל עליהם.
שחר איילון: אפשר להבין, יש להם רציונל.
שחר איילון: אז אנחנו נכנסים לדיון אתם.
מירי פרנקל-שור: זה בעצם מה שהצענו.
מירי פרנקל-שור: הצענו להעביר את התקנות למערכת הביטחון, יש להם בחוק 21 ימים להתייחס.
מירי פרנקל-שור: לא התייחסו תוך 21 ימים, יראו את זה כהסכמה.
מירי פרנקל-שור: הם יכולים לומר שהתקנות האלה לא יחולו על מערכת הביטחון רק בנסיבות מיוחדות.
מירי פרנקל-שור: למשל, אחסון תחמושת מסוג מסוים, פעילות מבצעית.
מירי פרנקל-שור: לא יכול שר הביטחון לומר: על משרדי התקנות של הנציב לא יחולו משום שאין נפקא מינה בין משרד הביטחון לבין משרד המסחר והתעשייה.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אנחנו הולכים למנגנון שהוא יותר מוכר.
מירי פרנקל-שור: התקנות יפורסמו ויהיה ערר – זה מנגנון שאנחנו לא כל כך - - -
שחר איילון: אז כמו שאת אומרת.
שחר איילון: אבל מה קורה אם אין הסכמה?
מירי פרנקל-שור: אם אין הסכמה זה לא יחול, אבל משרד הביטחון יכול להחליט שהתקנות שלך לא יחולו רק בנסיבות מיוחדות.
מירי פרנקל-שור: למשל, במקום שבו מאחסנים תחמושת.
שחר איילון: אנחנו מקבלים את זה.
שחר איילון: מי יגדיר - - -?
מירי פרנקל-שור: עכשיו השאלה מה קורה: אז לא יהיו שם שום תקנות?
סרן יזהר יצחקי: אני לא מאמין שלא תהיה הסכמה בתקופה הזאת.
סרן יזהר יצחקי: אני חושב שיש לקבוע מנגנון לפיו אם אין הסכמה אז תוך 21 ימים נוספים ראש הממשלה יכריע בעניין.
קריאה: מה ראש הממשלה קשור לסיפור?
סרן יזהר יצחקי: חברים, זו הסכמה בין שרים בממשלה.
גדעון לייב: הוא מבין?
גדעון לייב: זה אחריות של הנציב.
סרן יזהר יצחקי: הוא מקבל חוות דעת של גורם מקצועי, אין שום בעיה עם זה.
סרן יזהר יצחקי: ישנם מנגנונים שבהם יש מחלוקת בין שרים – אני מבקש שלא תתפרץ לדברים.
גדליהו לייב: במקום שיש תחמושת - - -
מירי פרנקל-שור: במקום שיש לך תחמושת ותגיד שהתקנות לא מתאימות לך, מה יהיה בינתיים מבחינת אמצעי עזר, למשל?
סרן יזהר יצחקי: אנחנו רוצים לקבוע את התקנות בהסכמה.
גדליהו לייב: - - - בשייטת כשהתפוצץ?
גדליהו לייב: בבונקר – מה עשית?
גדליהו לייב: איפה התקנות היו?
סרן יזהר יצחקי: אני לא רוצה להתייחס למקרים ספציפיים, זה גם לא נכון.
גדליהו לייב: זו עובדה.
גדליהו לייב: בסוף אני נכנס לשם.
מירי פרנקל-שור: אתה אומר שהתקנות האלה לא מתאימות לך.
מירי פרנקל-שור: מה יהיה בינתיים?
מירי פרנקל-שור: איזה אמצעים אתה מתחייב שיהיו שם?
סרן יזהר יצחקי: אנחנו נתחייב לכך שהאמצעים יהיו, כמובן, ברמה הסבירה.
סרן יזהר יצחקי: ככל דין מדינתי שלא חל על המדינה, אנחנו פועלים כרשות מנהלית ליישם אותו בהתאמות.
סרן יזהר יצחקי: זה קיים.
מירי פרנקל-שור: נכון, אבל מדובר פה על נושא של מניעת דליקות.
מירי פרנקל-שור: איזה פתרון אתה נותן לדלתא שנוצרה לך?
סרן יזהר יצחקי: ניישם את כל מה שאפשר עד כמה שאפשר, ונוסיף כמובן גם את השלייקעס שצריך, שכן מתאים.
סרן יזהר יצחקי: במקביל לצעדים האופרטיביים האלה נגיע להסכמה על המנגנון בתקנות.
סרן יזהר יצחקי: בכל מקרה תהיה הסכמה תוך הזמן הקצוב.
שחר איילון: אין לי בעיה; ואם אין הסכמה?
סרן יזהר יצחקי: אם אין הסכמה אני מציע להעלות לשרים; ואם השרים לא – אז ראש הממשלה.
יצחק הרצוג: תעשה את זה אחרת, כמו שעשינו בעניין הקודם.
יצחק הרצוג: מירי, תני חצי שנה מיום כינון הרשות.
עודד ברוק: לא, זה קשור לתקנות.
עודד ברוק: אלה דברים שרצים כל הזמן.
סרן יזהר יצחקי: אני מציע שאם תוך 21 יום לא מגיעים להסכמה זה יגיע לראש הממשלה.
יצחק הרצוג: איזה יכריע ראש הממשלה.
סרן יזהר יצחקי: זה קיים בחוקי הגנת סביבה רבים, זה קיים בחוקים רבים.
סרן יזהר יצחקי: ראש הממשלה מכריע כשיש מחלוקות.
יצחק הרצוג: מערכת הביטחון היא עדיין לא מדינה עצמאית.
סרן יזהר יצחקי: מעולם לא טענו את זה.
יצחק הרצוג: את מי התהום אתם מזהמים כבר שנים בגלל שאתם חושבים שאתם רשות עצמאית.
יצחק הרצוג: זה אותו דבר בדיוק.
יצחק הרצוג: הגיע הזמן להפסיק גם את ההשתוללות הזאת.
סרן יזהר יצחקי: אני מוריד את הדברים מהשולחן.
סרן יזהר יצחקי: צר לי, אני לא מקבל את הדברים שאתה אומר.
יצחק הרצוג: קח את הדוחות של גלעד ארדן, תראה מי מזהם את מי התהום כבר עשרות שנים.
סרן יזהר יצחקי: אני מטפל בדוחות האלה אישית.
סרן יזהר יצחקי: תאמין לי שהתקדמנו כברת דרך, יותר מאשר כל רשות אחרת במדינה.
יצחק הרצוג: בסדר, אחרי שהתחילה צעקה ציבורית.
שחר איילון: אני מציע שאם אין הסכמה הנציב יקבע.
סרן יזהר יצחקי: אם אין הסכמה בין השרים הנציב יכריע?
שחר איילון: למה לא? זה נושא מקצועי.
מירי פרנקל-שור: אם אין הסכמה בין השר לביטחון פנים לבין שר הביטחון אני לא חושבת שמן הראוי שהנציג יקבע.
מירי פרנקל-שור: השר צריך לקבוע.
מירי פרנקל-שור: זה כמו בכל תקנות.
סרן יזהר יצחקי: בדברי חקיקה רבים יש אמירה שאם השרים לא מגיעים להסכמה תוך X זמן, ראש הממשלה מחליט.
מירי פרנקל-שור: אז המתווה הוא כזה: התקנות שנוגעות למערכת הביטחון יועברו להתייחסות מערכת הביטחון.
מירי פרנקל-שור: התייחסות מערכת הביטחון תינתן תוך 21 ימים.
מירי פרנקל-שור: לא התקבלה התייחסות מערכת הביטחון, יראו את מערכת הביטחון כמסכימה להחלת התקנות.
מירי פרנקל-שור: לא הסכימה מערכת הביטחון והודיעה על כך בכתב לשר לביטחון פנים, יתקינו השר לביטחון פנים ושר הביטחון את התקנות בהסכמה.
מירי פרנקל-שור: סיימנו את הרביזיה.
עודד ברוק: מה קורה אם לא מגיעים להסכמות?
מירי פרנקל-שור: יש לכם עבודת ממשלה - - -
אמנון כהן: סיימנו את הרביזיה.
יואל הדר: נתת וטו לשר הביטחון בנושאים של הכבאות, זו המשמעות.
מירי פרנקל-שור: סליחה, אנחנו בנושא הזה כבר הרבה זמן.
מירי פרנקל-שור: אני לא נתתי.
מירי פרנקל-שור: היו לכם שתי אפשרויות: להישאר בכחול או להגיע להסכמה.
מירי פרנקל-שור: במסגרת הניסיונות להגיע להסכמה ולגישור, זו היתה הצעתי.
מירי פרנקל-שור: אתה רוצה – תקבל; אתה לא רוצה – אל תקבל.
מירי פרנקל-שור: אז תבקש להישאר בנוסח של הכחול.
אמנון כהן: יואל, אתה מבקש להישאר שם?
אמנון כהן: אתה קובע.
סרן יזהר יצחקי: הנוסח בכחול הוא מעוות, זה לא נכון להשאיר אותו.
סרן יזהר יצחקי: הוא לא נכון לשונית.
שחר איילון: בישיבה הקודמת הפתעתם פה, לא נתתם לנו זמן, לא ידענו איך להתארגן.
שחר איילון: קיבלנו והלכנו לקראתכם.
שחר איילון: אבל אי-אפשר, הרי בסופו של דבר מי שיגיע לאירועים המורכבים זה הכבאים.
סרן יזהר יצחקי: מדובר פה על תקנות - - -
מירי פרנקל-שור: לא נתנו וטו ממש לשר הביטחון, מכיוון שהווטו של שר הביטחון יכול להיות רק כאשר מדובר על נסיבות מיוחדות.
מירי פרנקל-שור: למשל, אחסנת תחמושת או פעילות מבצעית.
מירי פרנקל-שור: הוא לא יכול לומר שתקנות לעניין אמצעי כיבוי במשרד הביטחון או במפעלים שקשורים במערכת הביטחון לא יחולו עליהם.
שחר איילון: למה אחסנת תחמושת לא צריכה אמצעי בטיחות אש?
מירי פרנקל-שור: לא אמרנו שהם לא צריכים אמצעים, רק הדבר הזה ייעשה בהסכמת שר הביטחון.
אריה ביבי: מה הוא צריך וטו?
אריה ביבי: יש לו תקנות לשעת חירום, הוא יכול להשתמש בהן.
אמנון כהן: הוא חושש שמשתמע מזה וטו.
אמנון כהן: יואל, בסדר?
אמנון כהן: רגע אנחנו משאירים כך, כפי שהציעה היועצת המשפטית.
אמנון כהן: אם יש שינוי, תודיעו לנו.
יואל הדר: כל עוד שאין הסכמה, האחריות לטיפול בנושא תהיה של מערכת הביטחון.
מירי פרנקל-שור: בשום פנים ואופן.
יואל הדר: לא יכול להיות מצב שימנעו מאתנו - - -
מירי פרנקל-שור: זה עלה.
מירי פרנקל-שור: מה פתאום?
אמנון כהן: יואל, נשאיר את זה כפי שהציעה היועצת המשפטית.
אמנון כהן: תמשיכו לחשוב ביניכם.
אמנון כהן: יש לנו עוד דיון ארוך בנושאים אחרים, תבואו להסכמות אז מקסימום נוכל לשנות את זה.
אמנון כהן: יש לכם פה מקום, החדר שלי פנוי.
אריה ביבי: לשר הביטחון יש תקנות לשעת חירום, הוא יכול להשתמש בהן.
אריה ביבי: לא?
יואל הדר: לא בשוטף.
קריאה: זה לא מלחמה.
אמנון כהן: דיברנו על הרביזיה, תיקנו מספר סעיפים על-פי תיאומים שנעשו בין משרדי הממשלה לבין הוועדה, חלק מהדברים הועלו על-ידי חברי הכנסת.
אמנון כהן: עכשיו אנחנו מצביעים על תיקון הסעיפים האלה, כהצעת הוועדה.
אמנון כהן: מי בעד הסעיפים שתיקנו - 4, 5, 10, 21, 26, 30, 31, 43, 44, 45, 48, 81, 85א, 96 ו-115?
אמנון כהן: הסעיפים נתקבלו, כהצעת הוועדה.
אמנון כהן: תודה, הסעיפים אושרו כהצעת הוועדה, עם התיקונים.
אמנון כהן: דיברנו בוועדה על עובדים המועסקים בחוזים אישיים, ואני מודה לך שהבאת את המכתב היום, כמו שסיכמנו בוועדה.
אמנון כהן: הייתי רוצה תקרא אותו לפרוטוקול, ואני מבקש גם חתימות.
אמנון כהן: אין פה חתימות.
אהרון עוזיאלי: בסדר, נשלים את זה למסמך חתום.
אהרון עוזיאלי: גם אין תאריך.
אמנון כהן: תוך כמה זמן אוכל לקבל את זה חתום?
אהרון עוזיאלי: אפשר לחתום.
אמנון כהן: תקרא בבקשה את בקשת הוועדה ואנחנו רוצים להתקדם לנושא הבא.
אהרון עוזיאלי: אני רק רוצה להסביר שמבחינת שירות המדינה יש פה סמכויות של שלושה גופים, ולכן המכתב הוא מכתב משולש מבחינה זו שעד היום הממונה על השכר היה אחראי על החוזים בשלטון המקומי, כי זו לא המדינה; ישנו העניין של חריגות בחוזים לפי סעיף 29, אם ישנן חריגות כאלה; מי שמפעיל חוזים אישיים במדינה זה נציב שירות המדינה, שהוא הגורם השני שחתום פה, ומי שמפעיל הליכי פיטורים זה המשרד עצמו ולכן רותם פלג, מנכ"ל המשרד, חתום בפן השלישי.
אהרון עוזיאלי: אקרא את המכתב, שאומר בגדול שהוא משמר מצב קיים, בכפוף לחוקיות ובכפוף למצב החדש, שהוא כמובן משתנה כי המעסיק, למשל, הוא כבר לא איגוד ערים או מחלקה מקומית אלא הרשות החדשה.
אהרון עוזיאלי: "בהמשך לדיונים שהתקיימו לקראת הקמת הרשות הארצית לכבאות והצלה, להלן ההנחיות שיחולו לגבי העובדים העוברים אשר מועסקים בחוזים אישיים בשירותי הכבאות.
אהרון עוזיאלי: 1.
אהרון עוזיאלי: על העובדים המועברים המועסקים בחוזים אישיים על-פי אישורי הממונה על השכר ימשיכו לחול, בשינויים המתחייבים משינוי המעסיק ומעבר החוק לאחר יום כינון הרשות, הוראות החוזים האישיים עליהם חתומים העובדים, בכפוף לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, בכל הקשור להוראות המסדירות את כללי הזכאות לשכר או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה.
אהרון עוזיאלי: 2.
אהרון עוזיאלי: החל מיום כינון הרשות יחולו על עובדים אלה ההוראות והנהלים הקיימים בשירות המדינה לגבי העובדים המועסקים בחוזים אישיים, וזאת ככל שאינם מוסדרים בחוזה ומבלי שיהיה כפל תשלומים או כפל הטבות מכל מין או סוג שהוא.
אהרון עוזיאלי: " זאת אומרת, אם יש לקונה בחוזים לעומת המקובל אצלנו יחול הדבר המשלים, שכן חל במדינה ולא חל שם.
אהרון עוזיאלי: "3.
אהרון עוזיאלי: בנוסף, מאשרים להחיל על עובדים אלה את המענק החד-פעמי שמשולם בהתאם להסכם הקיבוצי שגובש בין המדינה לבין ההסתדרות הכללית החדשה בעניין זכויות העובדים העוברים לרשות, לפי הכללים ומועדי התשלום שנקבעו פה.
אהרון עוזיאלי: " אני מזכיר את המחויבות שנתנו, שהעובדים האלה יהיו זכאים למענק מעבר.
אהרון עוזיאלי: 4.
אהרון עוזיאלי: המדינה מתחייבת עוד כי לא יהיו פיטורי עובדים עוברים בחוזים אישיים כתוצאה מהקמת הרשות, אך אין בזאת, כמובן, כדי לגרוע מהסמכות הנתונה בידי המדינה בעניין פיטורים מעילות אחרות, בהתאם לכללי שירות המדינה והוראות התקשי"ר.
אהרון עוזיאלי: " זאת אומרת, עצם המעבר לא יגרום בשום צורה לפיטורים.
אהרון עוזיאלי: אבל כמובן, אם יש עילות אחרות שבמשך הזמן מצטברות לטובת פיטורים אז - - -
אמנון כהן: יש מישהו מהמועסקים בחוזים אישיים שעבר על המסמך וחושב שזה בסדר?
אסי לוי: בסדר גמור.
אמנון כהן: אתה לא בחוזה אישי.
אסי לוי: אתם לא מבינים את המשמעות, כשתבינו את המשמעות תבינו על מה מדובר.
אסי לוי: תצמצמו את הכול.
אלי וידל: מה המשמעות של "עובדים עוברים"?
אהרון עוזיאלי: החוק בעצמו קובע מי הם העובדים שעוברים, שלפי מה שכתוב שם, שכולם התקבלו בדין, יש שם קביעה.
אהרון עוזיאלי: הקביעה מתייחסת לכל העובדים באיגודים היום או המחלקות העירוניות, בלי אבחנה מדובר בעובדים בהסכם קיבוצי או עובדים על-פי חוזים.
אהרון עוזיאלי: הרעיון הוא שכולם עוברים לרשות החדשה, בכפוף לקבלתם כדין.
אלי וידל: מה המשמעות של "עילות אחרות"?
מירי פרנקל-שור: מה זאת אומרת "בכפוף לקבלתם כדין"?
מירי פרנקל-שור: אתה בולע את זה, אבל אני חושבת שלזה האדון מתכוון.
אהרון עוזיאלי: זאת אומרת, אם צריך יהיה מכרז אז יתקיים מכרז.
אהרון עוזיאלי: לפי הכללים שלפיהם מתקבלים עובדים.
אהרון עוזיאלי: אם קרה משהו, שלא היה לפי הכללים ולא נכנס בפנים כפי שצריך היה, בפרוצדורות המתאימות, אז יש בעיה.
אלי וידל: כשהם אומרים "אוטומטית", כולם עוברים אוטומטית?
אהרון עוזיאלי: הם עוברים אוטומטית.
יצחק הרצוג: למה ההתייחסות לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב?
אהרון עוזיאלי: מפני שיש לנו שטנצים, במירכאות, שנוגעים בסכומים.
אהרון עוזיאלי: אנחנו לא יודעים מה קיים בכל חוזה אישי.
אהרון עוזיאלי: אם זה עונה לסכומים שאנחנו מכירים ולמודל הסטנדרטי של החוזים – אין שום בעיה; אם יהיו כתובים שם סכומים שונים לגמרי או כללים שאנחנו לא מכירים ולא אישרנו – אז ברור שסעיף 29 חל.
אלי וידל: מה בעניין פיטורים מעילות אחרות?
אלי וידל: אתה מתכוון רק לנושאים פליליים?
אלי וידל: מה הכוונה?
אהרון עוזיאלי: היום ישנה יכולת למעביד, גם בשלטון המקומי, אם הוא חושב שהעובד לא מבצע את תפקידיו כראוי – אם הוא נשחק, אם הוא עשה דברים אחרים, אם הוא לא מתאים, אם אין לו את היכולות הראויות - ניתן לפטר אותו.
אהרון עוזיאלי: אותו סוג של עילות יעמדו לנו, כמעסיק חדש, גם במצב החדש.
יצחק הרצוג: גם בחוזה האישי זה כתוב.
אהרון עוזיאלי: זאת אומרת, אין חסינות מפני פיטורים.
אהרון עוזיאלי: אני רוצה להזכיר שגם עובדים בהסכם קיבוצי, למרות שהעובדים פה לא ישמחו לשמוע את זה, אין להם חסינות מפני פיטורים.
אהרון עוזיאלי: ישנן עילות או אירועים שיכולים להגיע לזה שעובד, בין אם הוא בחוזה ובין אם הוא בהסכם קיבוצי, נדרוש לפטר אותו.
אהרון עוזיאלי: אני רוצה להדגיש שהמסמך מאוד נאיבי, במובן הזה שאין לו כוונה רעה.
אהרון עוזיאלי: מצד שני, אין לנו כוונה לאבד סמכויות שהיום יכולות להיות רלוונטיות.
אמנון כהן: עוד שאלה, בבקשה.
אלי וידל: האם בחוזה אישי הכוונה היא גם לחוזה אישי של בכירים?
אמנון כהן: חבר הכנסת מקלב, על איזה סעיף דיברת?
אורי מקלב: אני מניח שהמקום הוא סעיף 83.
אורי מקלב: יש נושא שלא היו לו מייצגים פה – לא ועד עובדים, לא ועד ארצי ולא מרכז שלטון מקומי ולא היו לוביסטים - - -
אמנון כהן: יש אותנו.
אורי מקלב: יש אותנו, נכון.
אורי מקלב: אבל כשעשו את החוק אף אחד לא כתב סעיף על זה.
אסי לוי: - - -
אמנון כהן: אתה רוצה בכוח שאוציא אותך, נכון?
אמנון כהן: אל תשתלט על הוועדה.
אורי מקלב: בהצעת החוק שכחנו מעוד גופים או ועדות שהיו קיימים במתכונת הקודמת, כשזה היה שייך לאיגוד הערים.
אורי מקלב: למשל, ועדות ההנחה או ועדות הפטור שהיו קיימות בוועדות הכבאות המקומיות עד עכשיו.
אורי מקלב: למשל, משפחה שנשרפה להם הדירה על כל תכולתה, הם נשארו עם עורם בלבד ושירותי הכבאות, מבחינת החוק, חייבים לחייב אותם באגרה על כך ששלחו כבאיות למקום.
אורי מקלב: אבל מהניסיון האישי שלי – הייתי תקופה מסוימת יושב-ראש ועדת כבאות מקומית - אני יודע שהוועדות עצמן העבירו בקשות לפטור.
אורי מקלב: היום אין את הסמכות, בחוק הזה לא ייצרנו את המנגנון.
אמנון כהן: העלית את זה בדיונים הקודמים והייעוץ המשפטי לקח את זה, כמובן, לתשומת ליבו.
אמנון כהן: הם הכינו איזשהו נוסח, שתקום ועדה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מציעים להקים ועדת הנחות ופטור.
מירי פרנקל-שור: אקרא את הנוסח, שמתייחס להרכב הוועדה וגם לקביעת קריטריונים התחלתיים.
מירי פרנקל-שור: "רשות הכבאות תקים ועדת הנחות ופטור לעניין אגרות על פעולות הרשות באירוע כבאות והצלה, ואלה הם חבריה: מפקד המחוז בו התרחש אירוע הכבאות וההצלה, היועץ המשפטי למחוז בו התרחש אירוע הכבאות וההצלה והוא עובד הרשות, נציג ציבור בעל רקע".
מירי פרנקל-שור: השאלה היא הוא יהיה בעל רקע מתחום הרווחה או - - -
עודד ברוק: חשבנו כלכלי.
מירי פרנקל-שור: זה יותר נושא של רווחה מאשר נושא כלכלי.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שזה יהיה מתחום הרווחה או התחום הכלכלי.
שלמה בוחבוט: עובד סוציאלי.
אורי מקלב: זה יותר מדי עובד סוציאלי.
אסי לוי: מה זה קשור לרווחה?
אסי לוי: מה זה, בית-ספר?
אמנון כהן: ש-ש-ש.
אסי לוי: אני יכול להגיד מילה בעניין הזה?
אסי לוי: כאחד שהיה עשר בוועדה, אני יכול להגיד מילה?
אמנון כהן: שניה אחת.
אמנון כהן: היא עוד לא הציעה.
יצחק הרצוג: זה הכי קשור לרווחה, מביאים עובדת סוציאלית מלשכת הרווחה המקומית - -
אסי לוי: אז תשים שמונה אנשים, למה רק - - -?
יצחק הרצוג: - - והיא מספרת את סיפורה של המשפחה.
יצחק הרצוג: מה כל כך חריג בזה?
יצחק הרצוג: זה לא הגיוני?
אסי לוי: ואם זה מקרה אחר ולא רווחה?
יצחק הרצוג: מה זה אחר?
אסי לוי: ואם נשרף הרכב, מה זה קשור לרווחה?
אסי לוי: נסע בן-אדם, נשרף לו הרכב.
אמנון כהן: למה אתה מפריע לי אבל?
יצחק הרצוג: גם אם הבן-אדם יש לו רכב הוא ברווחה.
יצחק הרצוג: אתה חושב שברווחה אין אנשים שיש להם אוטו?
אסי לוי: בסדר.
אסי לוי: כשאתה היית שר הרווחה - - -
אמנון כהן: אתה מפריע לי לעבוד.
אמנון כהן: אי-אפשר ככה.
מירי פרנקל-שור: סעיף קטן (ב): "השר יקבע, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אמות מידה להענקת הנחה בתשלום אגרה ופטור, כאמור בסעיף 83, על פעולת הרשות באירוע כבאות והצלה, לרבות בעניין מצבו הכלכלי של בעל הנכס, ייעוד הנכס ומידת הנזק שנגרמה לנכס כתוצאה מאירוע כבאות והצלה.
מירי פרנקל-שור: " יהיו תקנות, התקנות יבואו לאישור ועדת הפנים וכאן ניתן יהיה להוסיף אמות מידה.
אורי מקלב: אני לא משפטן, אבל אני מבין שנכס זה לאו דווקא נכס דלא ניידי.
אורי מקלב: זה יכול להיות גם רכב שנשרף למישהו ואין לו ביטוח ואין לו שום דבר.
אסי לוי: מפעל נשרף.
אסי לוי: מה קשור - - -?
אורי מקלב: לא, אנחנו לא מדברים על מפעלים.
אורי מקלב: אחד הקריטריונים יהיה שאין ביטוח, כמובן.
אורי מקלב: אבל אנחנו רוצים לדעת לגבי החיוב, לאו דווקא הנכס.
אסי לוי: שיוחלט על-ידי המנכ"ל.
אמנון כהן: שקט, אני אוציא אותך.
אמנון כהן: למה אתה חושב שמותר לך לדבר?
אמנון כהן: איפה אתה נמצא?
אמנון כהן: אוציא אותך וזהו.
אמנון כהן: אתה מרשה לעצמך יותר מדי, עם כל הכבוד.
מירי פרנקל-שור: לגבי ייעוד הנכס - לא התייחסנו לרכב אלא לייעוד הנכס: האם מדובר בבית פרטי; האם מדובר במפעל.
אורי מקלב: אני מניח שלא נגביל את זה מפני שזה יכול להיות עוד מקרה, זה יכול להיות אולי איזה אסון שקרה למישהו ברחוב ואחרי זה מחייבים אותו.
אורי מקלב: יכולים להיות עוד דברים כאלה.
מירי פרנקל-שור: זו לא רשימה סגורה.
יצחק הרצוג: הוא צודק שצריך שיקול דעת קצת יותר רחב.
מירי פרנקל-שור: זה "לרבות".
אורי מקלב: אני לא משפטן, אבל אם אומרים "נכס" הכוונה היא רק לנכס.
אורי מקלב: העניין הוא לגבי החיוב.
עודד ברוק: רכב זה נכס.
אורי מקלב: אם אנחנו מדברים על החיוב אז זה בסדר, שלא להגביל אותו.
אורי מקלב: אנחנו לא מבקשים להוסיף שום דבר על מה שהיה עד היום.
מירי פרנקל-שור: אוקיי, אז ננסח את ההתייחסות לנכס, שגם תכלול רכב, גם מה היה ייעודו של בניין.
שמעון בן נר: אפשר לכתוב "רכוש".
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להוסיף שום דבר על מה שהיה.
אורי מקלב: באמת עשו עבודה טובה מאוד עם החוק, אבל החוק דילג על החלק הזה.
אמנון כהן: מכניסים, בשביל מה אנחנו פה.
אמנון כהן: תוסיף, בבקשה, מניסיון של עשר שנים בוועדה.
אסי לוי: חבר הכנסת המכובד צודק במאה אחוז.
אסי לוי: הנושא של ההנחות זה דבר שהמנכ"ל שם עליו דגש עכשיו וקיים דיונים ארוכים בנושא.
אסי לוי: אחרי דיונים ארוכים הוא החליט שיהיו בוועדה יועץ משפטי – שזה על-פי חוק – נציג מהנציבות ונציג ציבור.
אסי לוי: נציג ציבור יכול לכסות את הכול – גם נושא רווחה, גם נושא של השלטון המקומי, גם נושא של המפעלים.
אסי לוי: הגדירו איש כזה.
אסי לוי: אי-אפשר להגדיר גם נציג ציבור וגם נגדיר - - -
אמנון כהן: איפה הגדירו?
אסי לוי: הגדירו נציג ציבור בהמלצה שהביאו.
עודד ברוק: קבענו שיהיה נציג ציבור.
עודד ברוק: היא רוצה לדעת מה תחומי ההתמחות שלו, לאיזה כיוון להכווין אותו.
אורי מקלב: נציג ציבור הוא מי שיכול להבין את התושבים.
אורי מקלב: מי שנשרף לו לא בהכרח מוכר על-ידי הרווחה, הוא גם לא רוצה להיות ברווחה.
אורי מקלב: נציג ציבור, שיכול לייצג את הבעיות של התושבים, עם הסתכלות רחבה.
אמנון כהן: נבחר ציבור בעברו.
עודד ברוק: מי שאתם רוצים.
שלמה בוחבוט: נציג השלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: מה הבעיה?
שלמה בוחבוט: מה, אנחנו לא נציגי ציבור?
מירי פרנקל-שור: אם הבעיה היא באמת בעיה כלכלית אז צריך לתת לזה ביטוי.
מירי פרנקל-שור: יש שני אנשים מהכבאות – גם מפקד המחוז וגם היועץ המשפטי.
אמנון כהן: אני חושב שזה יותר מדי.
אמנון כהן: אחד מהם מספיק.
מירי פרנקל-שור: לכן אני חושבת שאם הנושא הוא רווחה אז - - -
שמעון בן נר: זה עובד גם היום.
שמעון בן נר: אנחנו ממציאים את הגלגל מחדש.
שמעון בן נר: היום יש נציג ציבור, זה בדרך כלל מישהו מתוך הקהילה שמכיר את האוכלוסייה, מכיר את נקודות החוזק ואת החולשות והוא זה שממליץ.
שמעון בן נר: הוא עושה מלחמה אדירה בשבילם.
אסי לוי: מי ממנה אותו?
שמעון בן נר: בדרך כלל אנחנו ממנים אותו מתוך הכבאות, כי הוא מכיר את התושבים.
שמעון בן נר: מגיע מישהו מקופת העיר, שמכיר את המצוקות.
שלמה בוחבוט: בגדול אתה צודק.
שלמה בוחבוט: השלטון המקומי ימנה אותו.
שמעון בן נר: מה פתאום השלטון המקומי?
שלמה בוחבוט: מה אתה אומר לי "מה פתאום"?
אסי לוי: שמעון, סליחה, למה אתה אומר "מה פתאום"?
שלמה בוחבוט: מה יש לך?
אסי לוי: למה הוא אומר לו "מה פתאום"?
אסי לוי: הוא אומר שהשלטון המקומי ימנה אותו והוא אומר לו מה פתאום.
שלמה בוחבוט: אתה מדבר על השלטון המקומי?
שלמה בוחבוט: מי מינה אותך?
שלמה בוחבוט: מה זו התנהגות הזאת?
שמעון בן נר: היושב-ראש, אני מבקש לקרוא לסדר.
שמעון בן נר: אני לא מוכן לסבול עלבונות, גם לא ממר בוחבוט.
אסי לוי: איזה עלבונות?
אסי לוי: הוא אמר לך את האמת.
שמעון בן נר: אסי, אתה רוצה תפקיד?
שמעון בן נר: תנו לאסי תפקיד, נגמר העניין.
אסי לוי: עזוב אותך, עם כל הכבוד.
אסי לוי: יש לי אלף תפקידים; רוצה אחד?
אמנון כהן: ידידי, אני מבקש ממך לצאת.
אסי לוי: זה לא בסדר, אמנון.
אסי לוי: כל מילה שאומרים לטובת השלטון המקומי אתה מוציא.
אסי לוי: זה משהו לא אמיתי.
אמנון כהן: זו כבר פעם עשירית, איזו ראשונה?
אמנון כהן: (11:22 אסי לוי יוצא מאולם הוועדה).
מירי פרנקל-שור: היות שמדובר בוועדה להנחה ופטור, צריך לתת לזה ביטוי בחברי הוועדה.
מירי פרנקל-שור: לכן אני מציעה שזה יהיה נציג ציבור בעל רקע בנושאי רווחה, ואז אנחנו לא מגבילים את זה: זה יכול להיות איש של השלטון המקומי, זה יכול להיות מישהו אחר.
מירי פרנקל-שור: אז לא נקבע שזה השלטון המקומי.
אמנון כהן: בסדר, לא נגביל את זה.
אריה ביבי: זה קיים גם בשירות בתי הסוהר, שממנים נציג ציבור בנושא חנינות.
אריה ביבי: לדעתי, זה צריך להיות מקביל.
אורי מקלב: מה סיכמנו?
מירי פרנקל-שור: מפקד המחוז ימנה נציג ציבור בעל רקע בתחום הרווחה.
אמנון כהן: נצביע על הסעיף הזה ונתקדם.
אמנון כהן: מי בעד סעיף 83, כפי שהוקרא על-ידי היועצת המשפטית?
אמנון כהן: סעיף 83 נתקבל.
אמנון כהן: תודה, הסעיף אושר.
אמנון כהן: אנחנו עוברים לנושא העובדים.
אורי מקלב: לפני זה יש עוד שני נושאים.
אורי מקלב: יש תהלוכות בעלות אופי ציבורי, שגם היום אין אחידות.
אורי מקלב: הבאנו דוגמה של תהלוכת ספרי תורה.
אמנון כהן: אמרנו שמה שהיה הוא שיהיה, לא יהיה משהו חדש.
אורי מקלב: גם עד היום לא היתה שפה אחידה.
אורי מקלב: יש שוני בין בני ברק, למשל, לבין ירושלים.
אמנון כהן: כל איגוד עשה מה שהוא מבין.
אורי מקלב: יכול להיות שיש אגרה מופחתת או אגרה מינימלית.
אריה ביבי: אני חושב שהנציב צריך לעשות נוהל אחיד.
אורי מקלב: אבל אגרות זה בסמכות השר.
אורי מקלב: הנוהל – בסדר, שיעשה הנציב.
אמנון כהן: השר, בהתייעצות עם הנציב, יתקינו תקנות בנוגע לאגרות לתהלוכה כזו או תהלוכה אחרת.
אריה ביבי: אחידות, זו הכוונה.
מירי פרנקל-שור: האם אנחנו מדברים על כבאים בשכר?
אורי מקלב: יכול להיות שזה כבאים בשכר.
עודד ברוק: זה כבאים בשכר, והעלות היחידה של כבאים בשכר זו העלות שיש להם.
עודד ברוק: זאת אומרת, אם נותנים הנחה אז מישהו אחר צריך לשלם.
זאב בילסקי: אבל היינו במשטר של איגודים, ואם היתה תהלוכה בעיר א' ותהלוכה בעיר ב', אז לראשון אמרו שישלם X, לשני אמרו שישלם פחות.
זאב בילסקי: כדי ליצור אחידות אנחנו מציעים - - -
שמעון בן נר: יש אחידות, זה הולך לקופת המדינה.
זאב בילסקי: אם יש אחידות, אז מה אכפת לך?
זאב בילסקי: אז יהיה רשום.
אורי מקלב: אני חייב לציין שבירושלים מתנהלים אחרת מאשר בבני ברק.
אורי מקלב: בבני ברק יש גם תלונות של העיר על ההתנהלות, ואני לא יכול להגיד במקרה הזה – אולי בעוד מקרים – שמירושלים תצא תורה.
זאב בילסקי: בכל פעם שהכנסנו ספר תורה ברעננה זה עלה לנו הרבה.
זאב בילסקי: ספר תורה עולה לנו 10,000 דולר, לוקח שנה לכתוב אותו, ראש העיר כותב את האותיות האחרונות ועוד צריך לשלם למכבי האש.
מירי פרנקל-שור: האם בעיגון התקנות שאנחנו מאשרים היום יש מחיר אחיד לכולם?
מירי פרנקל-שור: תפנו אותי בבקשה לסעיף שמכוחו ניתן לגבות אגרות לנושא.
עודד ברוק: הנושא מוגדר בתקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים).
עודד ברוק: זה תקנה 132(א)15.
ישעיהו בר דב: זה סעיף (יז), הבטחת אירוע.
מירי פרנקל-שור: מה כתוב?
עודד ברוק: הבטחה במקום אירוע, לכל שעה: לכל מכונית, ולכל כבאי.
מירי פרנקל-שור: כמה היום התשלום?
עודד ברוק: אין לי את המעודכן ביותר.
אמנון כהן: לפני 20 שנה, מה היה?
עודד ברוק: 38.43 שקלים לכבאית ולכבאי 41.67 שקלים.
אורי מקלב: אתה אומר שיש היום אגרה קבועה.
אורי מקלב: דהיינו, אתה רוצה להשוות הכנסת ספר תורה לאותו מפיק אירוע שהזמין זמר או זמרת, מקיים אירוע והדרישות הן כך וכך.