GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: כל העמדות האלו צריכות להיות משוקללות בסופו של דבר לאמירה אחת של הממשלה.
דב חנין: צר לי מאוד שזה לא המצב כרגע.
דב חנין: אני רוצה לסיים ולומר שאנחנו נמשיך ונדון בנושאים האלה גם בכנסת.
דב חנין: אני הייתי מציע שמזכירות הוועדה תעביר לידי כל חברי ועדת הפנים לקראת הדיונים הבאים את כל החומרים שכבר נעשו בכנסת, את כל הפרוטוקולים - יש עשרות ומאות עמודים של פרוטוקולים של דיונים שנעשו כאן בכנסת - כדי שכולנו נקרא ונלמד את הדברים לעומקם.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אני פגשתי את הפרויקט לפני כ-3 שנים.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: כבר בהתחלה עקבנו במשרד אצלנו אחרי מיקומים אחרים לפיילוט ולנושא המסחרי.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: כן היה אפשר להתחיל תכנית, אפשר היה ללכת בדרך המלך ולהגיע למצב אחר היום.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו רוצים לציין שכל האזור הזה של מטה יהודה התפתח לתיירות מאוד שופעת ב-4 השנים האחרונות.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: הטבור שנבחר הוא מבחינתנו טבור מאוד מאוד משמעותי, שזה עמק האלה .
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו ליד תל עזקה.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: מדובר במורשת רבה.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו בביקורת על הבחירה לפיילוט במקום הזה.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו בהחלט דואגים לאזורים הירוקים.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: הם אינם רבים.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו שומרים עליהם.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: זאת בעיה מאוד חמורה לקיים אפילו חקלאות, שזה חממות או לולים, בשטחים הפתוחים.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: גם לנו כמועצה נדרשת תכנית מפורטת וסמכות מחוזית על מנת לבנות מבנה חקלאות, על אחת כמה וכמה בנוגע לשטח של 10,20 דונם לתעשייה.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: זה דבר שנבחן.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: מדובר בהפיכה של השטח, בקידוחים, במשאיות.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: יש משמעות מאוד רבה וכבדה באזור.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: כל זה חוץ מאשר כל ההשפעות הסביבתיות שיכולות להיווצר כתוצאה מכך.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו מבקשים שהתקנות האלו לא יאפשרו מיקומים שאינם עברו בבקרה של משרדי ממשלה להמשך הטיפול בפרויקט הזה.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: הפיילוט הזה יעיד על ההמשך.
אמנון כהן: ההמשך לא יהיה שם.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו יודעים שאולי הוא לא יהיה שם.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: אנחנו עדיין לא יודעים מה התכנית שכן תהיה באזור.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: זה ברמה של תכנית ארצית שצריכה להיות.
חגית טרופיאנסקי-ישראל: .
דן בובמן: בתור תושב אני מאוד חרד מסיטואציה שבה יש משרדי ממשלה.
דן בובמן: .
אמנון כהן: איפה אתה גר?
דן בובמן: בגבעת ישעיהו.
דן בובמן: היא נמצאת בקו אווירי של 2 וחצי קילומטר מהאתר של הפיילוט.
דן בובמן: בתור אזרח אני מוטרד מזה שיש משרדי ממשלה שמוטרדים מהפיילוט.
דן בובמן: אני מוטרד מההליך שבו אין שום מנגנון חוקי שעוצר בין הפיילוט - יש המלצות, יש רעיונות, יש הצהרות של החברה – להפקה המסחרית.
דן בובמן: לא דיברת על כל תושבי אשקלון ואשדוד שעתידים לסבול מהתוצאות של ההפקה המסחרית.
דן בובמן: זה בכלל לא קשור לאזור שלנו, אבל שם יזקקו, אולי, את מה שיוציאו החוצה.
דן בובמן: גם הם זכאים לאיזה שהוא שימוע ציבורי.
דן בובמן: מה שקרה בחצי השנה האחרונה עם התקנות החדשות האלו, למעט הוועדה שאתה עכשיו מנהל, מפקיע ממני כתושב את היכולת להשמיע, להישמע.
דן בובמן: הכל נעשה תחת החסות של משרד האנרגיה והמים.
דן בובמן: כל התפקיד של ועדת התכנון, של מוסדות התכנון שנמצאים תחת משרד הפנים של ש"ס מופקע.
דן בובמן: עם כל הכבוד, אדוני, אף אחד לא סופר אתכם יותר, אף אחד לא סופר את המשרד לאיכות הסביבה ואת משרד החקלאות.
דן בובמן: משרד החקלאות הוציא דוח מאוד משמעותי לגבי תהליך דומה, אולי לא אחד לאחד, שנעשה בארץ "נכשלת" כמו שבדיה.
דן בובמן: אנחנו הסתכלנו על הדוח הזה ונחרדנו.
דן בובמן: אנשי החברה אמרו לנו לפני שנתיים וחצי שבשבדיה יש פארק שבו היה תהליך דומה והשיבו את האזור לקדמותו.
דן בובמן: הפארק הזה נראה כמו רמת חובב.
דן בובמן: הוא לא פארק ולא נעליים.
דן בובמן: ראינו את זה.
דן בובמן: גם דיברנו עם האנשים שעשו בקרה על איכויות המים באזור.
דן בובמן: אנחנו כתושבים אומרים שיכול להיות שליזם יש הרבה מאוד כוונות טובות, אבל ממשלה ריבונית צריכה לסמוך על גופים אובייקטיבים, לא להיות תלויה בחוות דעת ובמסמכים שהיזם הוציא.
דן בובמן: הממשלה צריכה להסדיר את ההבנה שלה בנושא מגוף מחקר בינלאומי או בתוך הארץ, ללמוד את זה ולהרגיע אותנו כתושבים שהעתיד שלנו ושל הילדים שלנו לא בסכנה כתוצאה ממדיניות אנרגיה שהשתנתה.
שירה תלמי: אנחנו פועלים בתוך המסגרת הזאת של התקנות החדשות שהותקנו.
שירה תלמי: אנחנו קיבלנו את החומר.
שירה תלמי: לאחרונה השבנו בצורה די לקונית מבחינתנו.
שירה תלמי: עוד לא הגענו למצב של דיונים.
שירה תלמי: לא נוכל לקבל חומר בלי מסמך סביבתי שמוכן על פי ההנחיות של משרד האנרגיה.
שירה תלמי: מבחינתנו כל המערכת כבולה בתוך כל המסגרת החדשה שנוצרה פה.
יהודית חלימי: מאחר והנושא מאוד מאוד חשוב גייסנו מישהו שיבדוק לנו את הנושא.
יהודית חלימי: כל אנשי המקצוע שלנו לא מתעסקים בנושא הספציפי הזה.
יהודית חלימי: אנחנו מתעסקים בנושאים אחרים.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את עמדת משרד החקלאות.
אפי איתם: אני רוצה להבין מה זה גייסנו.
אפי איתם: הוא עובד של המשרד?
דב חנין: יש פה איזו טענה של ניגוד עניינים?
שוני גולדברגר: גם אנחנו משתמשים בעמיתי ממשק.
אמנון כהן: אתה באת מטעם המשרד.
שוני גולדברגר: הם מקבלים מעמד של עובדים לצורך העניין.
יהודית חלימי: אני רוצה להצטרף לחלק מהדברים שנאמרו פה.
אמנון כהן: איך אתם בחולייה הזאת מתחברים?
אמנון כהן: מה תרומתכם לעניין?
יהודית חלימי: בחוליה הזאת אנחנו מתחברים לכך שלא הוכנה תכנית לפיילוט.
יהודית חלימי: אנחנו חושבים שצריכה להיות הכנה של תכנית, כיוון שברגע שיש תכנית שמובאת לוועדה לתכנון ובנייה נבחנים כל ההיבטים הסביבתיים.
אמנון כהן: זה יבוא אחר כך להפקה.
אמנון כהן: כרגע לגבי הפיילוט.
יהודית חלימי: גם לנושא הפיילוט.
יהודית חלימי: הנושא הוא באינטרס לאומי ראוי.
יהודית חלימי: אנחנו חושבים שסדרי העדיפויות של מדינת ישראל לא תמיד צריכים להיות דרך החור בגרוש.
יהודית חלימי: גם הנושאים הסביבתיים של המים והצמחים נבחנים כאשר הם מגיעים לנושא של תכנון ובנייה.
יהודית חלימי: אנחנו חושבים שנכון לימים אלה צריך עדיין להכין תכנית שתובא לוועדה המחוזית.
יהודית חלימי: כל ההיבטים שם נבחנים.
מיכל גולדברג: יש נציג שלכם באותה ועדת משנה שמוקמת לפי התקנות החדשות?
מיכל גולדברג: יהיה נציג של משרד החקלאות?
יוסי וירצבורגר: מי שמחליט אם יש ועדת משנה זה יושב-ראש הוועדה המחוזית.
יוסי וירצבורגר: היה דיון אחד לגבי קידוחים באזור ראש העין בעניין גבעות עולם.
יוסי וירצבורגר: ועדת המשנה הייתה כל הוועדה המחוזית.
יוסי וירצבורגר: זה מגיע לוועדה המחוזית, מגיע להתנגדויות, לפרסום לציבור.
אמנון כהן: הציבור יוכל לבוא לאותו מקום?
יוסי וירצבורגר: הציבור מגיע לאותו מקום.
יוסי וירצבורגר: זה מפורסם גם להתנגדויות.
יוסי וירצבורגר: זה לא באוויר.
אמנון כהן: הם אומרים להם שאין להם שום במה, רק פה הם יכולים לבוא לדבר.
מיכל גולדברג: צריך לדייק ולומר שאין כל זכות ערר.
מיכל גולדברג: ביטלתם את זכות הערר לפי התקנות החדשות.
אמנון כהן: לא ערר.
אמנון כהן: התנגדויות יכולים לשמוע?
מיכל גולדברג: התנגדויות כן, ערר לא.
דן בובמן: אנחנו יכולים לשמוע אבל לא להגיב על זה.
דן בובמן: אנחנו לא יכולים להעלות את זה לדיון נוסף.
דן בובמן: אין שום הליך כמו שהיה קיים של ועדה מחוזית וועדה ארצית לתכנון ובנייה.
דן בובמן: לא קיים.
אפי איתם: כבוד יושב-ראש הוועדה, אני רוצה רק בכמה מילים להבהיר.
אפי איתם: אנחנו יזמים.
אפי איתם: אנחנו התחייבנו ועד עכשיו עמדנו בכל פסיק.
אפי איתם: אנחנו פועלים על פי חוקי מדינת ישראל.
אפי איתם: סעיף 47 אושר אחרי 10 חודשים.
אפי איתם: התייעצו המשרדים, לא התייעצו.
אפי איתם: זה כרגע ההליך שעל פיו אנחנו עובדים.
אפי איתם: חשוב לדייק בשני דברים.
אפי איתם: הייתה אי הבנה של נציגת משרד החקלאות.
אפי איתם: יש ועדה מחוזית.
אפי איתם: מה שאנחנו עוברים 4 שנים זה טרום הוועדה המחוזית.
אפי איתם: בוועדה המחוזית יש התנגדויות ציבור, יש נציגים של כל המשרדים.
אפי איתם: מה שעושים לנו עכשיו באמצעים של כביכול.
אפי איתם: .
אמנון כהן: עוד לא הגעת לשם.
אפי איתם: עוד לא הגענו לוועדה המחוזית.
אפי איתם: בוועדה הזאת דנים.
אפי איתם: לכל אחד יש את יומו.
אפי איתם: התיאור הזה כאילו שאנחנו התגנבנו.
אפי איתם: סעיף 47 מביא אותנו אל הוועדה המחוזית עם כל המסמכים, עם התנגדויות ציבור, עם הכל.
אפי איתם: אסור להטעות.
אפי איתם: אנחנו מסכימים איתך שצריך להיות דיון בוועדה המחוזית, ויהיה.
אפי איתם: כל מה שאנחנו מבקשים זה שסוף סוף אחרי 4 שנים יאפשרו לנו להגיע לוועדה המחוזית.
אפי איתם: כל אחד פה מייצג, וזה בסדר.
אפי איתם: יש לנו סבלנות.
אפי איתם: הגענו לשלב שאין דרך לדעת יותר על הפרויקט מאשר לעשות פיילוט קטן, מבוקר, מושגח על ידי כל העולם ואשתו.
אפי איתם: כשרוממות הלימוד בפי כולנו, וכולם רוצים ללמוד..
אפי איתם: הגענו לשלב תיאורטי, אחר כך מעבדות בבאר-שבע עם סגל אקדמי מכאן עד הודעה חדשה.
אפי איתם: עכשיו יש ניסוי שדה.
אפי איתם: כל מי שבאמת לא רוצה להרוג את הפרויקט עכשיו בגלל שיקולים עתידיים זה השלב.
אפי איתם: ברור שאין בעיה עם המים, אין בעיה עם פליטות הגזים, כי התחייבנו לעמוד בתקן של משרד לאיכות הסביבה שיהיו 0 פליטות.
אפי איתם: אנחנו קונים מערכת שמתאימה לפעולה מסחרית.
אפי איתם: היא תעלה לנו עוד 3 מיליון דולר.
אפי איתם: אנחנו מוכנים.
אפי איתם: אי אפשר לטעון שיש עוד סיכונים מעבר לזה שנעשה פיילוט.
אפי איתם: הלימוד היסודי חשוב.
אפי איתם: זה חלק מהלימוד.
אפי איתם: אם מישהו מתכוון לעכב, להכשיל, לעצור, אז יש הרבה דרכים.
אפי איתם: זה לא קשור ללימוד.
אפי איתם: מוסדות התכנון פועלים בהתאם.
אמנון כהן: חבר הכנסת דב חנין, אמרת שהממשלה עושה.
דב חנין: ישנה, אדוני, תכנית אב למשק האנרגיה שנמצאת במגירות משרד האנרגיה הרבה מאוד זמן.
דב חנין: אני חושב שהשאלה של פצלי שמן, כמו הרבה שאלות אחרות, צריכה להיבחן במסגרת איזו שהיא אסטרטגיה כללית של המדינה מה אנחנו רוצים, האם פצלי שמן, האם גז, האם גם זה וגם זה, האם אנרגיה מתחדשת.
דב חנין: בואו נראה מה הממשלה רוצה.
אמנון כהן: גם בדיונים קודמים נחשפנו לנושא של אנרגיה מתחדשת, לאנרגיית רוח ולאנרגיות אחרות.
אמנון כהן: אנחנו גם אז אמרנו שנעשה דיון מעמיק בנושא הזה.
אמנון כהן: אני שמח שחבר הכנסת דב חנין אומר שיש כבר תכנית מגירה בנושא הזה.
אמנון כהן: הוועדה תזמין את המשרד לאנרגיה ומים, אולי אפילו בהשתתפות השר או המנכ"ל, שיפרוס פה בפני הוועדה את כל הראייה הכוללת של אנרגיה מתחדשת במדינת ישראל.
אמנון כהן: בתוך זה אנחנו רוצים לראות איפה בא או מתחבא הנושא, אם בכלל, של פצלי שמן.
אמנון כהן: אם אנחנו רואים שהממשלה החליטה שיהיה פיילוט והפיתוח של משאב פצלי השמן יתרום באופן משמעותי לביטחונה ולכלכלתה של מדינת ישראל, אז חשוב שזה ייעשה באחריות, בתבונה, תוך איזון נכון של האינטרסים השונים.
אמנון כהן: אני גם רוצה להגיד לחברה היזמית תודה.
אמנון כהן: אם הייתי יזם והייתי משקיע הרבה כסף הייתי אומר שבעתיד.
אמנון כהן: אני לא רואה שיהיה לפי מה שיש פה.
אמנון כהן: ישר כוח לכם על כל העבודה המקיפה שעשיתם, על הלמידה של הנושא הזה על ידי רגולטורים שלומדים את זה.
אמנון כהן: גם אנחנו לומדים מזה המון.
אמנון כהן: תודה רבה על העבודה ועל ההשקעה.
אמנון כהן: הוועדה בראשותנו תמשיך ותעקוב אחר הנושא הזה.
אמנון כהן: נעשה גם דיונים מעמיקים ודיוני המשך.
אמנון כהן: אני מבטיח שכל מי שלא הצליח לדבר כאן – יש לי כאן רשימה – ידבר בדיון ההמשך.
חמד עמאר: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
חמד עמאר: אני גר באזור ואני מכיר את מחצבות שפרעם, שעכשיו סגרו אותה.
חמד עמאר: הולכים עכשיו על שיקום המחצבות.
חמד עמאר: אני לפעמים עובר ליד מחצבת אל מכסור, ואני מכיר את הנזקים שהיא גורמת ומהם סובלים התושבים שם.
חמד עמאר: לכן, אני מברך את חה"כ חנא סוייד שהעלה את הנושא הזה לדיון.
חנא סוייד: אדוני היו"ר, אני מודע לך ולצוות הוועדה על ארגון הדיון בנושא החשוב הזה.
חנא סוייד: כפי שאמרת, במחוז הצפון באופן כללי יש בעיה עם מחצבות.
חנא סוייד: לפריסה של המחצבות יש ההשפעה על האוכלוסייה ועל היישובים הסמוכים והגובלים.
חנא סוייד: יש הרבה נושאים שצריכים להיות נדונים בהיקף הרחב של כל המחצבות וכל היישובים.
חנא סוייד: במקרה הספציפי הזה, בגלל ההתפתחות התכנונית, ביקשתי לדון במחצבה של חנתון ליד היישוב ביר אל מכסור, אבל אני איזום דיון נוסף הנוגע לפריסה המחוזית של המחצבות במחוז הצפון, וההשפעות שלהן בהיבט הסביבתי, הבריאותי וכל מה שקשור לעניין של צדק חברתי.
חנא סוייד: כלומר, איך נתפסות ההשלכות השליליות, הסביבתיות והבריאותיות, על מכלול הציבור במחוז הצפון.
חנא סוייד: לעניין של המחצבות יש היבט נוסף, היבט נלווה חשוב מאוד – ההיבט של הארנונה.
חנא סוייד: ברוב המקרים המפגע הסביבתי הוא מנת חלקו של יישוב מסוים, כאשר הארנונה הולכת דווקא ליישוב אחר – בדרך כלל מועצות אזוריות.
חנא סוייד: זה מצב שאינו מתקבל על הדעת בשום פנים ואופן.
חנא סוייד: במקרה הזה אנחנו מדברים על המחצבה בחנתון, שגובלת ליישובים ביר אל מכסור, בלעין ושפרעם.
חנא סוייד: אני לא בדקתי את זה, אבל אני בטוח שאף אחד מהיישובים האלה לא מקבל פרוטה אחת ארנונה מהמחצבה הזו.
חנא סוייד: איך זה ייתכן?
חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס עכשיו להשפעות הסביבתיות, כי אני מבין שהוגש ערר למועצה הארצית לתכנון ובנייה סביב אישור התוכנית ג/16242 בוועדה המחוזית צפון.
חנא סוייד: אגודת הגליל עבדה וייצגה את הרשויות המקומיות שם, והיא שהגישה את הערר.
חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס באופן מפורט להיבטים התכנוניים של הדבר.
חנא סוייד: בגדול, היישובים הסמוכים – ואני מוסיף גם את יישוב דמיידה, שהוא לא רחוק מהמחצבה - סובלים מזיהום, אבק, השפעות סביבתיות ובריאותיות כתוצאה מזיהום ואבק.
חנא סוייד: בנוסף, יש עומס על התשתיות.
חנא סוייד: בכל זאת, מגיעים לשם כלי רכב כבד-מערכת תחבורה.
חנא סוייד: הגדלה והרחבה של המחצבה בעצם תעמיס יותר על התשתיות האלה ותגרום להן הרס.
חנא סוייד: נוסיף לכך את הפיצוצים, שהם נזק אקוסטי וגם סכנה לסדקים בבתים.
חנא סוייד: בוחרים באתר כאשר מדובר בסלע בריא, ואם אתה מפוצץ בסלע בריא זה לא נעצר במקום אלא מתפשט למרחקים גדולים ויכול לגרום לסדיקה של בתים ביישובים הסמוכים.
חנא סוייד: אדוני היו"ר, מדובר על שכונות ובתים בביר אל מכסור, שמרחוקים 200-300 מטר מהמחצבה.
חנא סוייד: אנחנו לא מדברים על קילומטרים, אלא על מאות מטרים.
חנא סוייד: זה ודאי גורם למטרד בלתי נסבל לבתים האלו, במיוחד כשאנחנו מדברים על הרחבה של המחצבה לכיוון אותם בתים.
חנא סוייד: מוציאים מתקנים מהמרכז של המחצבה ומקרבים מחוץ לגבול המחצבה, בשביל לחצוב בפנים.
חמד עמאר: האם תחום המחצבה מוגדל?
חמד עמאר: האם השטח של המחצבה מוגדל?
חנא סוייד: יש קו כחול שהוא גובל במחצבה.
חנא סוייד: אני מניח כך.
חנא סוייד: אני לא ראיתי את התוכנית.
צור אבלס: אין הגדלה של שטח המחצבה.
חנא סוייד: זה עוד יותר גרוע.
חנא סוייד: אם אתה חושב שענית תשובה נכונה, תדע שעשית עכשיו את שגיאת חייך.
חנא סוייד: מה זאת אומרת מחצבה בלי גבול?
צור אבלס: לא.
צור אבלס: אמרתי שאין הגדלה של שטח המחצבה.
חנא סוייד: חשבתי שאמרת שאין הגדרה של השטח.
חמד עמאר: לא, הוא אמר שאין הגדלה.
חנא סוייד: זו קטסטרופה באמת.
צור אבלס: לגבי המתקנים – מדובר בהעתקה של אזור המתקנים הקרוב ביותר לביר אל מכסור.
צור אבלס: הכוונה להוריד אותו לעומק הבור של המחצבה.
חנא סוייד: אני מניח, שאתה רוצה להגן על הפרנסה שלך.
חנא סוייד: אני מבין אותך.
חנא סוייד: אדוני היו"ר, בקליפת האגוז אני תיארתי את הבעיה, את הנפגעים הפוטנציאלים – שלושת היישובים המיוצגים כאן על ידי ראשי הרשויות או מנכ"לים של הרשויות.
חנא סוייד: אני מבקש לתת להם להגיד את דברם.
חנא סוייד: מדובר כאן במצב לא הוגן ולא צודק, שצריך לתקן אותו.
חנא סוייד: קודם כל צריך למנוע את הפגיעות ואת המטרדים, ומעבר לכך צריך לעשות צדק חלוקתי.
חנא סוייד: אני מעדיף לא לפגוע באף אחד, אבל אם פוגעים במישהו בצורה מדתית, צריך גם לשלם לו קצת כסף.
תומר רוזנר: "המזהם משלם".
חנא סוייד: "המזהם משלם", והמוטרד מקבל.
חמד עמאר: הנושא של הארנונה הוא נושא מאוד חשוב.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הפנים והעמדה שלו בנושא.
חמד עמאר: לא יכול להיות שהמחצבה במרחק של 300 מטר מהיישוב, כאשר אותו יישוב ניזוק וסובל מהאבק לא מקבל שקל מהארנונה.
חמד עמאר: חה"כ טלב אלסאנע, בבקשה.
טלב אלסאנע: אדוני היו"ר, אני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב.
טלב אלסאנע: אני מכיר את הנושא.
טלב אלסאנע: בעידן בו כולם מדברים על איכות סביבה וסביבה ירוקה, הבריאות של אנשים צריכה להיות גורם מכריע בעת קבלת החלטות.
טלב אלסאנע: השיקול של המחצבות הוא שיקול עסקי-רווחי.
טלב אלסאנע: כאשר השיקול הזה מתנגש עם השיקול של בריאות הציבור ואיכות חיים, השיקול של בריאות הציבור ואיכות החיים צריך להיות השיקול הגובר.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים שמאפשרים קרבה עד כדי מאות מטרים, כאשר אנחנו יודעים שהמרחק המינימאלי צריך להיות קילומטר לפחות מקצה האזור המאוכלס.
טלב אלסאנע: המפגעים הזיהומיים, הפיצוצים, הרעשים וכל הנזק שנגרם לתושבים זה דבר שצריך להיות הגורם הדומיננטי בעת קבלת ההחלטות.
טלב אלסאנע: צריך להפסיק את הפעילות של המחצבות שאינן עונות על הקריטריונים האלה.
טלב אלסאנע: זו ההנחיה שצריכה להיות למשרד לאיכות הסביבה וגם למשרדים שמעניקים היתרים והרשאות למחצבות שלא עומדות בקריטריונים האלה.
טלב אלסאנע: לא יכול להיות שנשלים עם מציאות אבסורדית כזו, כאשר יישוב אחד מקבל את האבק, הזיהום, הנזק והמפגע התברואתי, ואילו יישוב שני מקבל את הכסף והרווחים.
טלב אלסאנע: החלוקה הזו טובה לצד אחד בלבד.
טלב אלסאנע: צריך לעשות איזון, כך שמי שניזוק צריך לקבל את הפרי ולהיות שותף ברווחי הארנונה.
טלב אלסאנע: צריך גם להקטין את המפגע הסביבתי ואת המפגע התברואתי, להיות שותפים בהכנסות מהארנונה של כל המחצבות, אם זה בביר מכסור או בכל מקום אחר בו התושבים ניזוקים מאותה מחצבה שהיא מקור המפגע שלהם.
חמד עמאר: ראש מועצת ביר אל מכסור, בבקשה.
יאסר חוג'יראת: אני רוצה להודות על קיום הדיון, אם כי אני מקווה שיהיו פירות לדיון הזה.
יאסר חוג'יראת: הנושא נמצא במועצה הארצית, ובימים הקרובים תהיה הכרעה.
יאסר חוג'יראת: אני רוצה להתחיל ולומר, כי על בריאות וחיי אדם אין משא ומתן.
יאסר חוג'יראת: אנחנו לא נקיים משא ומתן, לא לגבי הארנונה ולא לגבי תשלום וכסף.
יאסר חוג'יראת: זה לא שווה את הבריאות שלנו.
יאסר חוג'יראת: מי שסובל ממחצבת הנסון-חנתון, זה יישוב ביר אל מכסור.
יאסר חוג'יראת: כאן יש לכם תצלום אוויר של ביר אל מכסור.
חנא סוייד: מה זה הנסון?
יאסר חוג'יראת: זה חנתון.
יאסר חוג'יראת: זה השם של החברה המפעילה.
חנא סוייד: זה מה שחסר, שאדם פרטי יפעיל.
יאסר חוג'יראת: שכונת מיקמן היא השכונה הכי צמודה למחצבה.
חמד עמאר: איפה שטח השיפוט של אל מכסור נגמר?
חמד עמאר: עד איזה מרחק מהמחצבה אתה יכול לבנות?
יאסר חוג'יראת: היום יש לנו קו השפעה המגביל אותנו להתפתח.
טלב אלסאנע: אז המחצבה מגבילה גם את ההתפתחות של היישוב.
יאסר חוג'יראת: גם.
יאסר חוג'יראת: היא לא רק פוגעת בבריאות של האנשים.
יאסר חוג'יראת: הקו הכחול נבחר בקפידה, כך שתמיד מוציאים את היישוב הערבי מחוץ לתחום של המחצבה.
יאסר חוג'יראת: כך קל להגיד: זה מחוץ לתחום השיפוט, הבעיה היא לא שלנו אלא של משרד הפנים.
יאסר חוג'יראת: אנחנו נאבקנו מול משרד הפנים, ומשרד הפנים לא נתן תשובות בנושא הארנונה.
חמד עמאר: איזה יישוב מתוך המועצה האזורית משגב הכי קרוב?
יאסר חוג'יראת: דמיידה.
יאסר חוג'יראת: בדמיידה הם גם חוג'יראת.
יאסר חוג'יראת: כלומר, משני הצדדים אנחנו נפגעים.
יאסר חוג'יראת: דמיידה היא בתחום שיפוט של משגב.
יאסר חוג'יראת: אותו שבט נפגע משני הצדדים.
טלב אלסאנע: אבל הם יותר רחוקים.
יאסר חוג'יראת: הם לא רחוקים.
יאסר חוג'יראת: הם גם כאן.
חמד עמאר: המחצבה השנייה היא של שפרעם.
יאסר חוג'יראת: גם ממנה סבלנו.
יאסר חוג'יראת: אנחנו "אוכלים אותה" מכל הצדדים.
יאסר חוג'יראת: לפי העובדות, לפי הסכם חכירה עם המפעיל הנסון, היא אמורה לסיים את העבודה שלה בשנת 2017.
יאסר חוג'יראת: השם של התוכנית הוא שם טוב: "העתקת כלי החפירה והמתקנים למקום יותר עמוק", אבל בעצם מתקרבים אלינו בחציבה.
יאסר חוג'יראת: עד עכשיו סבלנו מאבק, ועכשיו החציבה תהיה בראש של האנשים.
יאסר חוג'יראת: אתה מתקרב 300 מטר, לפי מרחק אווירי משכונת העוד.
יאסר חוג'יראת: באנו לקראתם ואמרנו: אין לנו בעיה, תנו לנו לוח זמנים.
יאסר חוג'יראת: אם תוך שנים המחצבה תסיים את העבודה שלה, אנחנו לא נתנגד.
יאסר חוג'יראת: אין לנו בעיה, אבל אנחנו לא מוכנים שאנחנו לא נדע מתי תסתיים המחצבה שם.
יאסר חוג'יראת: המחצבה התחילה בשנת 1987.
יאסר חוג'יראת: אז היתה מועצה מקומית.
יאסר חוג'יראת: המחצבה עובדת כבר 25 שנה.
יאסר חוג'יראת: כבר 25 שנה אנחנו סובלים.
יאסר חוג'יראת: יש דור שלם שסובל את האבק, ויש הרבה חולים במחלות שונות.
יאסר חוג'יראת: היתה שאלה טובה של אחד החברים במועצה הארצית: "עשיתם בדיקות סביבתיות יפה מאוד, אבל האם עשיתם בדיקות בריאות לאנשים?
יאסר חוג'יראת: " אמרו לו: "לא".
יאסר חוג'יראת: כנראה, שחיי אדם זה לא חשוב.
יאסר חוג'יראת: הפגיעה הישירה היא פגיעה בריאותית באנשים.
יאסר חוג'יראת: יהיו הרבה תביעות בעתיד.
יאסר חוג'יראת: אני אומר, שהמחצבה פוגעת ביישוב בצורה חמורה.
יאסר חוג'יראת: אני לא רוצה ארנונה וכסף, אלא את החיים של האנשים שלי.
יאסר חוג'יראת: אני רוצה שהמצב הזה ייפסק.
יאסר חוג'יראת: יש להם עוד 5 שנים.
יאסר חוג'יראת: שיגמרו עם זה ויסגרו את המחצבה ויצאו בשלום.
יאסר חוג'יראת: כך אנחנו נהיה חברים.
יאסר חוג'יראת: אם זה לא ייעשה לפי החוזים, אנחנו נילחם בכל הדרכים החוקיים כדי לסגור את המחצבה.
יאסר חוג'יראת: אנחנו התחלנו עם המועצה הארצית.
יאסר חוג'יראת: אנחנו מקווים, שהמועצה הארצית תשכיל ותבין שאנחנו יישוב שניזוק לא רק מבחינה בריאותית וסביבתית, אלא גם מבחינת פיתוח היישוב והתפתחות.
יאסר חוג'יראת: יגידו לך: קו ההשפעה זז קצת, אבל בסופו של דבר זה מגביל את ההתפתחות שלנו.
יאסר חוג'יראת: פנו אלינו ואמרו, שהמחצבה מוכנה לתת כסף ליישוב בתרומות.
יאסר חוג'יראת: אנחנו אמרנו להם: "זה תמיד בתחתית הסולם".
יאסר חוג'יראת: האישיו זו הבריאות של האנשים.
יאסר חוג'יראת: אני מקווה, שדרך ועדת הפנים, ועדת התכנון והמועצה הארצית ישכילו להבין שיש כאן חיי אדם וצריך לסגור את המחצבות.
יאסר חוג'יראת: היתה מחצבה באזור של אל הב.
יאסר חוג'יראת: נצרת עלית הלכה ונלחמה, והמחצבה נסגרה.
יאסר חוג'יראת: היא הזיקה לנצרת עלית.
יאסר חוג'יראת: יש שם את כפר כנא, ריינה והמחצבה.
יאסר חוג'יראת: התושבים של נצרת עלית ניזוק והתלוננו.
יאסר חוג'יראת: אנחנו חיים קיר אל קיר, צמודים אל המחצבה הזו.
יאסר חוג'יראת: ריבונו של עולם, קצת להתחשב באנשים שחיים שם.
טלב אלסאנע: האם יש חוזה בין המינהל לבין המחצבה, שמסתיים בקרוב?
חמד עמאר: מנכ"ל עיריית שפרעם, בבקשה.
עומר מלאכ: אני מודה על קיום הישיבה.
עומר מלאכ: בראשית דבריי, אני מברך את הנוכחים ואני מצטרף לכל מילה שאמר ידידי, ראש המועצה המקומית ביר אל מכסור.
עומר מלאכ: אנחנו באזור שפרעם, ביר אל מכסור, אלבלעין וכפר מנדא סבלנו מספיק.
עומר מלאכ: כמעט 50 שנה אנחנו סובלים מהנזקים של המחצבות.
עומר מלאכ: מחצבת שפרעם נסגרה בשנה שעברה, בשעה טובה.
עומר מלאכ: אנחנו עשינו מאבק מולם.
עומר מלאכ: עשינו הכל על מנת למנוע את הרחבתה והמשך הפעילות.
עומר מלאכ: אנחנו הפסקנו אותם.
עומר מלאכ: אני חושב, שהגיע הזמן שנפסיק גם את הפעילות של המחצבה השנייה - מחצבת חנתון.
עומר מלאכ: לא ייתכן מצב כזה.
עומר מלאכ: אם תעשה היום בדיקה בריאותית ולא רק זיהומית, תקבל תוצאות מדהימות.
עומר מלאכ: אנשים חיו בקרבת עשרות מטרים ספורים, וקיבלו זיהומים מהאבק של המחצבות, רעש וסדקים בבתים.
עומר מלאכ: בנוסף, אני רוצה לציין שהיה לנו נוף פסטוראלי.
עומר מלאכ: היתה גבעה וחורשה.
עומר מלאכ: אם תסתכל על המפה שהראה ד"ר יאסר, תראה שני אתרים.
עומר מלאכ: אנחנו כבר מאבדים את הנוף שנהנינו ממנו.
עומר מלאכ: במקומו אנחנו מקבלים אבק, זיהום ורעש.
עומר מלאכ: אני מסכים שאנחנו לא רוצים ארנונה אלא רוצים איכות חיים, אבל לא ייתכן מצב שמועצה אזורית משגב, שמרחוקת בקו אווירי מהמחצבה 20 קילומטר ויותר, תקבל 5,000,000-6,000,000 שקלים מהמחצבה.
מסעוד גנאים: המחצבה לא בשטח של משגב.
עומר מלאכ: כן.
עומר מלאכ: זו מובלעת כזו.
גאלב מג'אדלה: משגב היא מועצה אזורית של 183,000 דונם.
עומר מלאכ: כל יישוב שתבחר מרוחק יותר מ-15 קילומטר מהמחצבה.
עומר מלאכ: נושא נוסף שלא הועלה כאן – המחצבה משתמשת בתשתיות של עיריית שפרעם.
עומר מלאכ: הכניסה למחצבה היא מתוך יישוב שפרעם.
עומר מלאכ: אנחנו היום מפתחים כניסה מזרחית כאזור מסחרי.
עומר מלאכ: השקענו כמעט 10,000,000 שקלים בפיתוח הכניסה המזרחית.
עומר מלאכ: הרכבים שנכנסים למחצבה צריכים לעבור דרכה בכביש 79.
עומר מלאכ: רק לפני כחודש ימים היתה תאונה קטלנית שם.
עומר מלאכ: זה כביש לא בטיחותי, לא מטופח ולא מושקע.
עומר מלאכ: המחצבה לא היתה מוכנה לעשות משהו על מנת לשמור על חיי אדם.
עומר מלאכ: אנחנו סובלים מהרעש של הרכבים, שנכנסים בשעות הבוקר המוקדמות.
עומר מלאכ: אתם יודעים מתי משתמשים במחצבות – בדרך כלל בשעות הבוקר המוקדמות, על מנת להוביל את הסחורה למקומות העבודה.
עומר מלאכ: בשעה 03:00-04:00 הרכבים הכבדים מרעישים את כל העיר שפרעם ומקלקלים את התשתיות.
עומר מלאכ: עד לפני 5 שנים המחצבה אפילו קיבלה מים מעיריית שפרעם, כי לא היה מקור אחר.
גאלב מג'אדלה: למה נתתם להם מים?
עומר מלאכ: אין להם.
עומר מלאכ: הם לא יכולים לקבל מים ממשגב.
גאלב מג'אדלה: אם לא משלמים לכם ארנונה ומשלמים מסים למועצת משגב, למה נתתם להם מים?
עומר מלאכ: מכרו להם מים דרך מקורות.
עומר מלאכ: אנחנו נתקנו את זה.
עומר מלאכ: הם קיבלו מים, והיום תשתיות.
עומר מלאכ: בשפרעם נגמרה הכרייה לפני כשנה.
עומר מלאכ: מדובר ב-800 דונם.
עומר מלאכ: היום, בשעה טובה, הוכרז על האזור כאזור תעסוקה מרחבי.
עומר מלאכ: שר התמ"ת היה בשפרעם והכריז על הקמת אזור תעסוקה.
חמד עמאר: זה בשטח שיפוט שפרעם.
עומר מלאכ: מדובר ב-800 דונם אדמה, שיכולה להיות העתיד הכלכלי-חברתי של העיר שפרעם והסביבה.
עומר מלאכ: אנחנו מדברים לא רק על תעשייה, שמניבה או מביאה נזקים ורעשים, אלא על תעשיית עתירת מדע.
עומר מלאכ: הגיע הזמן שיהיה ביישוב ערבי או בסביבה של יישובים ערביים אזור תעסוקה כזה, שימשוך יזמים של תעשיית היי-טק ותעשיית עתירת מדע, על מנת למצוא תעסוקה לאקדמאים שיש לנו במגזר.
עומר מלאכ: היום, למרבית הצער, רובם מובטלים או עובדים במקומות אחרים במרכז הארץ.
עומר מלאכ: אנחנו העלינו את הסוגיה הזו בוועדה המחוזית.
עומר מלאכ: המשך פעילות המחצבה תפגע גם בקידומו ופיתוחו של אזור התעסוקה הזה.
עומר מלאכ: היום אנחנו נמצאים בשלב הראשון של הכנת תוכניות לשינוי ייעוד ועבודה סטאטוטורית על מנת להפוך את המקום לאזור תעשייה מרחבי.
עומר מלאכ: זה יכול להפוך את כל אזור הצפון – אזור שפרעם.
עומר מלאכ: זה יעזור בתעסוקה ובפיתוח חיים כלכליים של אנשים והיישובים מסביב לשפרעם.
עומר מלאכ: לא יתכן שבגלל מחצבה אחת נאבד את כל מה שבנינו.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את משרד הפנים.
חנא סוייד: אני רוצה לדעת כמה ארנונה.
חמד עמאר: זה אחד הנושאים.
חמד עמאר: נושא הארנונה – שלושת היישובים הצמודים למקום: שפרעם, אעבלין ואל מכסור, כאשר אל מכסור הוא היישוב הכי קרוב.
חמד עמאר: הרכבים שנוסעים למחצבה לא יכולים לעבור אלא דרך שפרעם.
חמד עמאר: המשאיות שעוברות דרך שפרעם גורמות לנזק סביבתי.
חמד עמאר: אני מכיר את זה.
חמד עמאר: אני רואה את המעבר של המשאיות.
חמד עמאר: האם יכול להיות שמשרד הפנים יוכל להסכים שהיישוב הכי קרוב הנמצא במרחק של 10 קילומטר ייהנה מכל הארנונה והיישובים האלה לא יוכלו ליהנות משקל אחד מהכנסות הארנונה?
חמד עמאר: לפי החוק, מה המרחק המינימאלי מיישוב קיים או מבתים, בו יכולה להיות מחצבה?
חמד עמאר: עניין הפיצוצים – האם יש שעות מוגדרות לפיצוצים?
חמד עמאר: אני הבנתי שהולכים להעביר את הכלים 300 מטר, ואז הפיצוצים יהיו שם.
חמד עמאר: האם יש שעות מסוימות לפיצוצים?
חמד עמאר: האם מותר לעשות פיצוצים במרחק כזה מהבתים?
חמד עמאר: אני רוצה שתענה על השאלות האלה ועל השאלות שהעלו חברי הכנסת.
גאלב מג'אדלה: האם נציג המשרד לאיכות הסביבה נמצא כאן?
חמד עמאר: אנחנו נשמע קודם את משרד הפנים, ואחר כך אני אתן לו לדבר.
רומן טביקמן: אני סגן מתכנן מחוז הצפון.
רומן טביקמן: בנושא של ארנונה אינני מוסמך לענות.
חמד עמאר: האם יש מישהו מוסמך ממשרד הפנים כאן?