GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלון זסק: אין סיבה בעולם שהוא לא יעשה את זה.
דב חנין: תודה על כינוס הישיבה הזאת ביום המים הבינלאומי שאנחנו מציינים בכנסת.
דב חנין: זו יוזמה של השדולה החברתית סביבתית.
דב חנין: אני מברך את כל השותפים בדיון החשוב הזה.
דב חנין: אנחנו בחברה הישראלית עברנו נתיב מאוד בעיתי שבו הנחלים עברו ממשאב לבעיה.
דב חנין: בכל מקום שהיה נחל נותר בעיקר הסירחון.
דב חנין: אנחנו נמצאים היום בכיוון ההפוך.
דב חנין: אני רוצה לברך את כל העושים במלאכה הגדולה והחשובה הזאת.
דב חנין: אנחנו רוצים להפוך את כל נחלי ישראל מבעיות למשאבים.
דב חנין: נעשים דברים מדהימים.
דב חנין: חלק מהדברים תוארו וימשיכו להיות מתוארים בהמשך הדיון.
דב חנין: כדי שנעבור את הדרך הזאת הממשלה צריכה להחליף דיסקט, לשנות את אופן החשיבה שלה באופן יסודי.
דב חנין: קודם כל להפסיק להתנהל עם הנחלים, עם המעיינות ועם מי התהום שמזינים את הנחלים האלה בצורה כל כך ברוטאלית וכוחנית.
דב חנין: היום אנחנו נמצאים, עם כל המורכבויות שבעניין, בעידן שבו מתפילים ויתפילו עוד ועוד מים בכמויות מאוד גדולות.
דב חנין: יש לזה את המורכבויות ואת הקשיים, אבל זאת כבר עובדה, אלה כבר דברים שמתרחשים וקורים במציאות.
דב חנין: דווקא במציאות הזאת אנחנו יכולים להרשות לעצמנו חשיבה אחרת על מקורות המים של הנחלים, על מקורות המים של המעיינות, על מקורות המים של אותם אגמים.
דב חנין: הדבר הזה, לטעמי, מחייב יצירתה של תכנית לאומית כוללת לנושא הנחלים, המעיינות, השבת המים לנחלים ולמעיינות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, כשהתחלנו לקדם את הנושא הזה בכנסת התייחסו אלינו כאנשים לא מציאותיים, אבל בתנאים שאנחנו נמצאים בהם היום, עם היקפי ההתפלה שמדינת ישראל הולכת לבצע וכבר מבצעת, הדברים האלה מאוד מעשיים, מאוד אפשריים.
דב חנין: אפשר להשיב מים לנהרות, למעיינות ולהפוך אותם למקור של חיים והנאה.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על שיקום נחלים, אדוני היושב-ראש, אנחנו מדברים על שיקום הנחל עצמו ועל שיקום סביבתו, שיקום המרחב שסביבו.
דב חנין: המרחב הזה יכול להיות מרחב של בילוי, של נופש, של תיירות.
דב חנין: היינו, אדוני היושב-ראש, ביחד בירדן הדרומי.
דב חנין: ראינו שם את המורכבויות שקיימות, את הפעילות שנעשית, את הפוטנציאלים והאפשרויות העצומות שקיימות באזור הזה.
דב חנין: זאת סוגיה מאוד מורכבת הסוגיה של הירדן הדרומי.
דב חנין: היא מחייבת אותנו לשיתוף פעולה בינלאומי עם הפלסטינים, עם הירדנים, בעתיד אולי בצורה כזאת או אחרת גם עם הסורים, בתקווה שהדברים שם יגיעו למסלולים חיוביים במקום הדברים האיומים שמתרחשים שם היום.
דב חנין: בסופו של דבר העתיד נמצא באיזו שהיא מתכונת של שיתוף פעולה אזורי.
דב חנין: אנחנו צריכים לעודד ולקדם מבחינתנו ומהזווית שלנו את שיתוף הפעולה הזה ככל הניתן.
דב חנין: נמצאים איתנו נציגי ארגון ידידי כדור הארץ והמזרח התיכון.
דב חנין: זה ארגון יקר ערך, אדוני היושב-ראש, שגם בתנאים המורכבים שאנחנו נמצאים בהם מצליח לשמור על מתכונת של ארגון ישראלי, פלסטיני, ירדני.
דב חנין: זה נכס מאוד גדול למדינת ישראל בכללותה, עם כל הקשיים והמורכבויות והקשיים שאנחנו נמצאים בהם מסגרת הזאת.
דב חנין: צריך להיעזר, מר ברומברג – אני שמח שאתה איתנו פה - ביכולות שלכם וגם בעובדה שאתם פרוסים לא רק בישראל אלא גם אצל שכננו, על-מנת לבנות את התהליך בצורה כזאת שלא רק ישתף אתכם.
דב חנין: זה לא משהו שאנחנו נותנים לכם, זה מה שאנחנו מבקשים מכם.
דב חנין: אנחנו צריכים אתכם.
דב חנין: אנחנו זקוקים לתרומה שלכם ולהתגייסות שלכם כדי שאת הירדן הדרומי נהפוך לפוטנציאל מאוד מרשים ומאוד מאוד חשוב שיכול להיות.
דב חנין: אני רוצה לסיים ולהביע הערכה עצומה לכל הגורמים הרבים שעוסקים במלאכה הזאת וגם לרשויות הנחל, שזה אחד מהמבנים השלטוניים המעניינים ביותר שנוצרו במדינת ישראל בשנים האחרונות.
דב חנין: זה מבנה שצריך לחזק אותו, להוסיף לו כוחות אכיפה, לתגבר אותו מבחינת סמכויות.
דב חנין: התקציבים שאתם ברשויות הנחל עושים את העבודה הם תקציבים מאוד מאוד נמוכים, אבל בתקציבים הנמוכים האלה אתם מצליחים לעשות עבודה עצומה.
דב חנין: אם נתקצב אתכם בצורה יותר משמעותית , היכולות שלכם לסייע ולעזור תהיינה הרבה יותר גדולות.
דב חנין: רשות הטבע והגנים, משרדי הממשלה השונים, רשויות מקומיות שמעורבות בעניין הזה, הארגונים האזרחיים, ידידי כדור הארץ, כמובן החברה להגנת הטבע, זאת הזדמנות להודות לכם על הפעילות שלכם בכל התחומים, בין היתר במלחמה רבת השנים שלכם על השבת הנחלים.
דב חנין: אנחנו יכולים להגיע, אדוני היושב-ראש, בזמן קצר לשינוי גדול ומשמעותי בתחום הזה.
דב חנין: אני מאחל לכולנו הרבה הצלחה.
דב חנין: אני מתנצל בפניכם שבגלל יום המים שמתפרס על הרבה ועדות אני לא אשמע את הדיון עד סופו, אבל אני בטוח שהוא יהיה מרתק.
אמנון כהן: תעבור על הפרוטוקולים של הדיון כמו שתמיד אתה עושה.
דב חנין: בוודאי, ללא ספק.
ניר פפאי: אני מצטרף לברכות על קיום היום החשוב הזה.
אמנון כהן: בעיקר ליושב-ראש הוועדה ולצוות.
ניר פפאי: אני חייב להגיד שאחרי ההצגה של עמדת המדינה - כמובן שאנחנו שמחים לראות שהיא הציגה עמדה אחידה - עולה השאלה המתבקשת: אם הכל כל כך טוב, למה הכל כל כך רע?
ניר פפאי: לא צריכים ללכת הרבה אחורה.
ניר פפאי: לפני חצי שנה דוח מבקר המדינה אמר שהנושא לא בסדר עדיפות, שאף נחל לא משוקם בארץ, שבקצב ההשקעות הנוכחי ייקח 100 שנה לשקם את נחלי הארץ.
ניר פפאי: האנשים שנמצאים עושים פה עבודה מבורכת, אבל זה לא מספיק.
ניר פפאי: בלי תכנית לאומית, כמו שאמר גם חבר הכנסת חנין, הדברים האלה לא יזוזו.
ניר פפאי: נוצרה היום הזדמנות ההתפלה שצוינה, המודעות הגוברת, הצורך התיירותי.
ניר פפאי: נוצרו התנאים כדי להוליך פה מהלך משמעותי של שיקום הנחלים.
ניר פפאי: אני רוצה, ברשותך, לתת את זכות הדיבור למי שמנהלת אצלנו את תחום המים והנחלים, אורית סקוטלסקי.
ניר פפאי: היא גם כתבה וערכה את הדוח שהוגש לכם.
אורית סקוטלסקי: אני חושבת שאחד מהדברים שחשוב להבין הוא שהציבור בישראל מתקשה לזכור שהיו נחלים חיים.
אורית סקוטלסקי: פתחנו את ההצגה שלנו בתמונות שביקשנו מהציבור לשלוח.
אורית סקוטלסקי: אנשים מתרגשים ושולחים תמונות מהעבר.
אורית סקוטלסקי: רואים שהיו כאן מים חיים, שהיו אנשים שחיו ליד הנחלים ונהנו מהם בעבר.
אורית סקוטלסקי: השאלה אם אנחנו יכולים להשיב את הדברים ומה המצב היום.
אורית סקוטלסקי: יש חשיבות ציבורית מאוד מאוד גבוהה.
אורית סקוטלסקי: הנחלים הם נכס ציבורי, הם נכס אקולוגי.
אורית סקוטלסקי: זה הלב של המערכות האקולוגיות.
אורית סקוטלסקי: הנחלים הם הלב של האגמים שבהם אנחנו חיים ובהם הטבע שורד.
אורית סקוטלסקי: ניר הזכיר כאן את דוח מבקר המדינה.
אורית סקוטלסקי: דוח מבקר המדינה קבע, למרות המאמצים ולמרות ההתקדמות בתחום, שאף נחל בישראל לא משוקם.
אורית סקוטלסקי: מה שאנחנו מכירים היום כבתי גידול לחים ונחלים זה רק 3% ממה שהיה כאן בתחילת המאה שעברה.
אורית סקוטלסקי: אנחנו סיכמנו והגשנו לוועדה את דוח הנחלים החדש שבו סקרנו את מצב הנחלים.
אורית סקוטלסקי: התמונה בסך הכל מאוד עגומה.
אורית סקוטלסקי: אני מזמינה את כולם להסתכל.
אורית סקוטלסקי: אם אתם רוצים אתם יכולים גם לבקש מאיתנו את הדוח.
אורית סקוטלסקי: אני חושבת שהסקירה הזאת מאוד חשובה דווקא היום, כי אנחנו נמצאים במצב שאפשר להתחיל לשנות.
אורית סקוטלסקי: זאת ההזדמנות לשנות את הדברים.
אורית סקוטלסקי: סקרנו בדוח את התהליכים המרכזיים של ניקוז הנחלים וההפיכה שלהם לתעלות ניקוז, לתעלות שהזרימו בהם שפכים במשך הרבה שנים.
אורית סקוטלסקי: אחד מהדברים המאוד חשובים שאנחנו קוראים לשנות זה הנושא של המעיינות, חסימת המעיינות.
אורית סקוטלסקי: רוב המעיינות עדיין תפוסים לחקלאות.
אורית סקוטלסקי: גם המים מוחזקים ולא משוחררים לזרימה בנחלים.
אורית סקוטלסקי: עשינו סקירה וראינו שב-60% מהמעיינות, מעבר לזה שהם לא משוחררים, שפיעת המים, נביעת המים הולכת ודועכת בגלל שיש שאיבת יתר של מי תהום.
אורית סקוטלסקי: יש ניצול יתר של משאבי המים הטבעיים.
אורית סקוטלסקי: זה גורם לתמותה של המעיינות בכל הארץ.
אורית סקוטלסקי: אני אביא שתי דוגמאות.
אורית סקוטלסקי: כבר כמה שנים יש זעקה ציבורית גדולה בגליל המערבי, כי בנחל בצת - נחל שכולנו זוכרים מהטיולים של ילדותנו - לפני קצת יותר מעשור נגמר המעיין, המים בלב הנחל הפסיקו לנבוע בגלל שאיבת יתר של מים.
אורית סקוטלסקי: הנחל היום מושקה על ידי צינור, עם כל הבעיות של מעט מאוד מים ושל צינור השקיה.
אורית סקוטלסקי: האזור השני שאני רוצה להזכיר כאן כי אני יודעת שהוא יעלה לדיון זה האזור שסיירתם בו.
אורית סקוטלסקי: יש כאן, מצד אחד, עבודה מאוד מרשימה של שיקום פארק המעיינות, אבל מצד שני בעמק בית שאן ובעמק חרוד כל המעיינות נמצאים היום בדעיכה והמלחה.
אורית סקוטלסקי: כל המעיינות שכולנו מטיילים בהם הולכים ומתדרדרים ונעלמים.
אורית סקוטלסקי: הגיע הזמן לשנות את התמונה.
אורית סקוטלסקי: כמו שחבר הכנסת חנין הציע ונאמר כאן, צריך לשנות ולהתחיל את תהליך השיקום.
אורית סקוטלסקי: אנחנו נמצאים בתקופה שבה זה אפשרי.
אורית סקוטלסקי: ישראל נכנסת היום למערך התפלה גדול מאוד של מים.
אורית סקוטלסקי: תכנית האב למשק המים מכניסה סדר, מוציאה את המדינה ממשבר המים .
אורית סקוטלסקי: בתוך כמה שנים המגזר העירוני, מרבית צריכת מי השתייה של ישראל לא תגיע מהטבע, לא תגיע ממשאבי המים הטבעיים.
אורית סקוטלסקי: מערך ההתפלה שמוקם בימים אלה לאורך חופי המדינה יספק 80% לפחות מצריכת המים של המגזר העירוני.
אורית סקוטלסקי: זה אומר שאנחנו יכולים להתחיל לחשוב על שיקום של משאבי המים הטבעיים, על לקדם בעצם את השינוי.
אורית סקוטלסקי: אנחנו צריכים עכשיו להשיב את החיים לנחלים.
אורית סקוטלסקי: זה אומר למלא את המפלסים ולתת לנחלים לנבוע.
אורית סקוטלסקי: התחלנו לצאת בקריאה לציבור.
אורית סקוטלסקי: ההיענות לנושא הזה היא עצומה.
אורית סקוטלסקי: אנשים יוצאים לנחלים, מחפשים את המים, בוכים על הביוב, מבקשים להשיב את המים.
אורית סקוטלסקי: בקלות רבה מאוד אנשים מתחברים לתחום הזה, מגיעים, מסיירים איתנו בנחלים ודורשים וקוראים לממשלה לפעול.
אורית סקוטלסקי: החזון שלנו מדבר על שחרור של כל המעיינות לזרימה בנחלים.
אורית סקוטלסקי: צריך לעשות עבודה על כל ההסכמים מול החקלאים, לצמצם את שאיבת מי התהום, לשקם את המפלסים ולשקם את שפיעת המעיינות.
אורית סקוטלסקי: שיקום המפלסים טוב גם למשק המים.
אורית סקוטלסקי: זה משפר את האיכות של משק המים הטבעיים, את האקוויפרים ואת מאגרי המים התת קרקעיים, מוציא את השפכים.
אורית סקוטלסקי: אלה דברים שהמשרד להגנת הסביבה הציג.
אורית סקוטלסקי: בחשבון שעשינו זה הסיכום של הדוח.
אורית סקוטלסקי: כיום הנחלים גוססים.
אורית סקוטלסקי: מים נקיים זורמים לאורך סדר גודל של 200 קילומטרים.
אורית סקוטלסקי: כשאנחנו מסתכלים על החזון לשיקום אפשר לשקם 600 קילומטר של נחלים חיים בישראל.
אורית סקוטלסקי: לדעתי זה אפילו החישוב בלי הירדן הדרומי.
אורית סקוטלסקי: אפשר לשקם את הנחלים גם בתחום שלנו שלא דורש שיתוף פעולה בינלאומי.
אורית סקוטלסקי: אפשר להבריא אותם.
אורית סקוטלסקי: היום הנחלים האלה במצב של דעיכה וגסיסה.
אורית סקוטלסקי: אנחנו נסכם כאן בקריאה לממשלה להכין תכנית לאומית עדכנית לשיקום הנחלים, לתקצב את הנושא, להסתכל עליו כנושא של השנים הקרובות לאור השינוי, ולקדם את זה כאתגר לאומי של השנים הקרובות.
אורית סקוטלסקי: זה בהחלט אפשרי עם השינוי שמתחולל היום במשק המים.
יובל ארבל: בוקר טוב לכולם.
יובל ארבל: כבוד היושב-ראש.
יובל ארבל: .
אמנון כהן: ידידי כדור הארץ.
יובל ארבל: אורי מקלב, תודה שהצטרפת.
יובל ארבל: כל הפקידים הבכירים ברשות המים, המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, באמת חשוב שכולם יהיו כאן ושתהיה המחשבה הזאת לתכנון לטובת שיקום הנחלים.
יובל ארבל: תודה רבה לאורית על מצגת מצוינת ומאוד חשובה שמציגה את הנושא של שיקום הנחלים.
יובל ארבל: כמעט כל הנחלים שזורמים מערבה וגם חלק מהם שזורמים מזרחה הם חוצי גבולות.
יובל ארבל: לא רק מהירדן הדרומי.
יובל ארבל: חייבים שיתוף פעולה אזורי עם ישות אחת נוספת בשביל לשקם אותם.
אמנון כהן: אני רואה התקדמות אדירה בתחום הזה וגם צפי שבעזרת ה' בעוד מספר שנים אט אט נראה התקדמות מאסיבית לטובת האזרחים, לטובת השכנים, לטובת הדורות הבאים.
אמנון כהן: איך השכנים שלנו מקבלים את זה?
יובל ארבל: אני אציג כאן מעט מצד השכנים, כי אנחנו כרגע פה בוועדת הכנסת במדינת ישראל.
אמנון כהן: אם אני אעשה אצלי ושם ישאבו את כל המים, אז לא עשיתי כלום.
יובל ארבל: בירדן מקימים עכשיו מתקן לטיהור שפכים כמו שהקימו בביתניה.
יובל ארבל: אני אציג את זה פה.
אמנון כהן: בוועדת הפנים שלהם אתם משתתפים?
יובל ארבל: העמיתים שלנו בירדן נפגשים עם שרים.
יובל ארבל: יש משרד מקביל בעמאן.
אמנון כהן: העיקר שזה יהיה פרללי, שלא יהיה מצב שאנחנו נעשה.
יובל ארבל: לגמרי.
מיכל שגיב: היה מפגש של חברי כנסת וחברי פרלמנט.
אמנון כהן: איך זה היה בלעדיי?
מיכל שגיב: בפעם הבאה אנחנו מבטיחים.
מיכל שגיב: .
אמנון כהן: אל תפספסו את העיקר.
אמנון כהן: חברי הוועדה מוכשרים מאוד, בנפשנו הדבר.
יובל ארבל: לגבי הירדן הדרומי.
יובל ארבל: אנחנו נציג במצגת קצת יותר מספרים ומפות.
יובל ארבל: זה מאוד חשוב המילים הגבוהות שאני מאמין שיש מאחוריהן גם עשייה – אנחנו יודעים שנעשית עשייה – אבל אני חושב שלוועדה רצינית צריכים לשים מספרים ומפות בדיון.
יובל ארבל: הכי קשה הם המספרים ההיסטוריים.
יובל ארבל: קשה לדעת כמה זרם בנהר הירדן הדרומי.
יובל ארבל: אנחנו יודעים שמרבית המים הגיעו ממקורות הירדן, זרמו דרך הכנרת.
יובל ארבל: היובל הגדול הנוסף זה הירמוך, אחרי זה ואדיות צד לאורך הירדן הדרומי.
יובל ארבל: כמעט כל המים האלה שמגיעים מהירדן ההרי והירמוך נתפסים על ידי ישראל, סוריה וירדן.
יובל ארבל: זה המצב כיום.
יובל ארבל: כמובן שהוא החזיק סביבה מאוד מגוונת של בעלי חיים וצמחים.
יובל ארבל: יש לו ערכי טבע מאוד גבוהים בעקבות זה שהוא מפגש של 3 יבשות.
יובל ארבל: יש כמובן חשיבות דתית לנהר הזה ליותר משני מיליארד מאמינים בעולם.
יובל ארבל: זה אולי בין המקומות הכי חשובים לנצרות, אבל הוא חשוב ביותר גם ליהדות ולאסלאם.
יובל ארבל: מה נשאר מהירדן הדרומי?
יובל ארבל: 95% מסך הזרימה שלו מוטה על ידי ישראל, ירדן וסוריה.
יובל ארבל: מה שנותר בממוצע רב שנתי - את זה חישבנו במודל שאני אסביר אותו עוד מעט - זה כ-80 מלמ"ק בשנה.
יובל ארבל: זה במורד נחל חרוד, במורד נחל בזק.
יובל ארבל: בשנת בצורת שהייתה בשנת 2009, במדידות שעשינו וחושבו במהלך השנה, זרמו רק 30 מלמ"ק.
יובל ארבל: אם אתם זוכרים את המספרים קודם, אז זה סדר גודל של 1.3.
יובל ארבל: זה אפילו לא 5%.
יובל ארבל: אנחנו לא אומרים שאפשר לחזור אחורה לשנות ה-60 למה שזרם פעם, אבל צריך למצוא את המקום שבו הנהר יהיה בריא, מה באמת הכמות שאנחנו צריכים על-מנת לשמור על מליחות נמוכה ועל איכות מים שהנהר יכול להשתקם.
יובל ארבל: צריכים להסיר את מפגעי הזיהום.
יובל ארבל: זה מה שנעשה כרגע.
יובל ארבל: בזכות זה שיורידו את מפגעי הזיהום יש סכנת התייבשות אמיתית.
יובל ארבל: אם רק נוריד את המים המליחים, את הקולחין ואת הביוב שזורם היום חופשי לנהר והוא ינוצל לחקלאות, אז בעצם יש סכנת התייבשות של חלקים מהנהר.
יובל ארבל: מה שעוד נעשה במחקר על ידי שריג גפני וחבריו מהצד הירדני ושותפים פלסטיניים לכל אורך הנהר הדרומי זה עושר המינים.
יובל ארבל: ראינו שהוא הצטמצם ב-50%.
יובל ארבל: גם במיני הצומח יש ירידה משמעותית והשתלטות של מינים שהם סבילים למליחות גבוהה.
יובל ארבל: במקום שיהיה לנו מגוון מינים של עצים וצמחים ופרחים, אנחנו מקבלים רק מין אחד שמשתלט על רוב המרחב.
יובל ארבל: זה נובע מהפחתה במהירות הזרימה ובתדירות השיטפונות.
יובל ארבל: מאז 95 אין זרימה שיטפונית בירדן.
יובל ארבל: מה יעדי השיקום שאנחנו מציעים?
יובל ארבל: אנחנו אומרים שקודם כל חייבים זרימת בסיס מינימאלית של 9 מיליון מטר קוב בחודש.
יובל ארבל: זרימת הבסיס הזאת חשובה בשביל לקיים את המערכת האקולוגית, בשביל לשמור מליחות שלא תעלה על 750 מיליגרם כלוריד.
יובל ארבל: חשוב שיהיה אירוע שיטפוני פעם בשנה בסדר גודל של 30,50 אלף קוב בשעה.
יובל ארבל: זה בעצם מנקה את הנחל, מאפשר כניסת סחף ושומר על המערכת האקולוגית.
יובל ארבל: היעד שלנו לזרימה שיגיע מהצד הישראלי הוא 220 מיליון מטר קוב בשנה.
יובל ארבל: אני תיכף אראה שזה לא יעד בשמיים.
יובל ארבל: בתכניות הקיימות, בלי ידידי כדור הארץ, אנחנו לא רחוקים מהיעד הזה.
יובל ארבל: אפשר להגיע ליעד הזה, צריך להגיע אליו בעיקר באמצעות מים שפירים.
יובל ארבל: אפשר להוסיף עד 25% קולחין מטופלים ברמה גבוהה.
יובל ארבל: בזה אנחנו מדברים על היעד האזורי.
יובל ארבל: זה בהמלצת שריג גפני, שהוא האקולוג.
יובל ארבל: אם המשרד להגנת הסביבה חושב שלא צריך, אפשר להסתפק רק במים שפירים.
יובל ארבל: תכנית פעולה תסיר את רוב המפגעים ותאפשר זרימה שתשפר את שיקום המערכת האקולוגית.
יובל ארבל: את טיהור השפכים כבר הזכרתי.
יובל ארבל: הנה יש פה תמונות של הקמת המתקנים החדשים בשטחי ישראל, בירדן וברשות הפלסטינית.
יובל ארבל: גם שם מתגייסים לנושא של שיפור הנהר.
יובל ארבל: כיוון שזאת הצלחה מאוד גדולה וחשובה, חשוב שבמקביל אליה תהיה.
יובל ארבל: יש מכתב מהשר על התחייבות של 30 מלמ"ק של מים שפירים שיזרמו בנהר.
יובל ארבל: אנחנו שומעים היום מאלון זסק על כך שגם רשות המים התחייבה לכך.
יובל ארבל: אנחנו מודים על כך.
יובל ארבל: 30 מלמ"ק בהחלט לא יספיקו בשביל להגיע אל היעדים הסביבתיים, לכן עשינו מעין תכנית או מפת דרכים להקצאת מים.
יובל ארבל: את התכנית הזאת עשינו בעזרת חברת DHV.
יובל ארבל: זאת חברה ידועה מאוד לנושא של הידרולוגיה ושיקום סביבתי.
יובל ארבל: עובדים איתה רשות המים וגם המשרד להגנת הסביבה.
יובל ארבל: השתמשנו במקורות המידע הכי מהימנים.
יובל ארבל: לקחנו את הנתונים של רשות המים, של רשות הטבע והגנים, פרסומים אקדמיים.
יובל ארבל: חישבנו מה הזרימה כיום.
יובל ארבל: אין מדידה של הזרימה לאורך כל הנהר, מהכנרת עד ים המלח, יש רק על הירמוך ונחל חרוד.
יובל ארבל: מכיוון שלא מדדו כמה זרימה יש משנת 2000 – אנחנו מקווים שמאוד בקרוב תהיה תחנה כזאת - היינו צריכים לחשב את זה.
יובל ארבל: אני הולך להציג פה כמה בעצם זורם היום לפי החישוב, מה יהיה בעתיד ומה אנחנו מציעים.
יובל ארבל: אתם רואים פה את סכמת הזרימה, את כל הצרכנים, את כל המקורות, את כל המדידות שנעשו באותו קטע שבין הכנרת לנחל בזק.
יובל ארבל: אני אתן את התוצאות הראשונות של המודל.
יובל ארבל: המודל של מה יקרה בעוד 30 שנה מתבסס על כל מיני הנחות.
יובל ארבל: חייבים להניח מה יהיה ב-30 השנה הקרובות.
יובל ארבל: עושים את זה לפי שינויים בצריכה, לפי שינויים באקלים.
יובל ארבל: שתי ההנחות החשובות ביותר זה שיהיה צמצום שאיבת המוביל ארצי - זה מתוך תכנית המים של רשות המים, לא שינינו שום דבר – ושינוי האקלים.
יובל ארבל: זה מקובל על כל המדענים.
יובל ארבל: זה יגרום להפחתה בכמויות הגשם, הפחתה בשפיעות המעיינות והגברת האידוי.
יובל ארבל: בנוסף לזה יש את הפרויקטים המאושרים, אותם 30 מיליון במליחות שקטנה מ-1000 מיליגרם כלוריד לליטר.
יובל ארבל: את זה הכנסנו.
יובל ארבל: זה מראה לכם גרף של זרימה שנתית בנהר בשני מקומות.
יובל ארבל: הכחול זה במורד סכר דגניה, הכתום זה על יד כפר רופין.
יובל ארבל: אתם יכולים לראות ש-30 השנים הבאות מתחלקות ל-3 תקופות.
יובל ארבל: בתקופה הקרובה אין הרבה שינוי, חוץ מהעלייה הקטנה הזאת של 30 מלמ"ק.
יובל ארבל: אחריה יש לנו תקופת מעבר מסוימת שבה בשנים מסוימות מאד גשומות יש קצת יותר גלישה וזרימה.
יובל ארבל: רק משנת 2025 - תלוי כמובן בגשם שירד - כשהמפלסים של הכנרת יהיו גבוהים יותר ויהיו יותר גלישות, אפשר יהיה לראות שנים שבהן יש זרימה שיטפונית אפילו של 400 מלמ"ק.
יובל ארבל: יהיה גם רצף של שנים שחונות שבהן הזרימה מאוד נמוכה, אפילו יותר נמוכה מהמצב היום.
יובל ארבל: מה אנחנו בעצם מציעים?
יובל ארבל: אנחנו מציעים כמה חלופות שצריך לצרף, כמה אמצעים שצריך לצרף על מנת להשיב יותר מים לנהר.
יובל ארבל: אנחנו מדברים על להרחיב את תכנית ההתפלה בעוד מיליון וחצי מטר קוב.
יובל ארבל: זה יוריד בעיקר את המליחות.
יובל ארבל: אנחנו מדברים על לצמצם באופן נוסף את השאיבות למוביל הארצי.
יובל ארבל: זה בעזרת תכנית ניהול ביקושים במשק המים.
יובל ארבל: אנחנו מציעים צמצום צריכה בחקלאות על ידי החלפה של היבולים ובעצם כך לשחרר יותר מים.
יובל ארבל: אפשר את אותם מים לתפוס אחר כך במורד שישמשו להשקיה במים מליחים.
יובל ארבל: אנחנו מדברים על תוספת מתשלובת הקישון לנחל חרוד שאחר כך מצטרף לירדן ולהשקיה.
יובל ארבל: אם ניקח את סל האמצעים האלה, כולל שינוי במועד השחרור של המים מהכנרת ובלי לפגוע במפלסי הכנרת, זאת אומרת לא לרדת לקו האדום אבל לשנות קצת את התכניות כמו שהן כרגע שרק בחודש אחד בשנה כל המים גולשים, אנחנו נגיע למצב הבא.
יובל ארבל: תראו את שתי המפות האלו.
יובל ארבל: זה בעצם מראה את כל הסיפור.
יובל ארבל: בצד ימין יש לנו חלופת השבת מים.
יובל ארבל: הירוק זה מתחת ל-400 מיליגרם כלוריד, האדום זה באזור ה-2000 מיליגרם כלוריד.
יובל ארבל: אתם יכולים לראות שבחלופת האפס בשנת בצורת אבל גם בשנה ממוצעת יש חודשים בשנה שהמליחות תטפס ותגיע כמעט ל-2000 מיליגרם כלוריד.
יובל ארבל: זה לפי התכניות הקיימות והתחזית העתידית.
יובל ארבל: רק אם נפעיל את כל האמצעים שאנחנו מציעים נוכל לעמוד באותם יעדים סביבתיים שזקוקים לשיקום הנחל, על מנת שאפשר יהיה להפוך אותו ליעד תיירותי.
יובל ארבל: יש לזה עלויות, זה לא בא בחינם.
יובל ארבל: אנחנו חישבנו את העלויות הישירות שיכולות להיות לכל האמצעים האלה.
יובל ארבל: העלויות הישירות מדברות על 1.8 מיליארד לכל ה-30 שנה.
יובל ארבל: זה לפרוס את זה ל-30 שנה עם ההיוון, עם הריבית.
יובל ארבל: בנוסף לזה יש גם אובדן הכנסות לחקלאים.
יובל ארבל: חלק מאובדן ההכנסות הזה אפשר להחזיר על ידי זה שנחזיר את המים מהמורד לחקלאיים בעמק בית שאן או שאפשר יהיה לתת לחקלאיים בבקעת הירדן במורד הירדן, מה שנראה יותר נכון.
יובל ארבל: נעשה בימים אלה מחקר בהזמנתנו על ידי פרופסור ניר בקר שמבקש לבדוק את העלות תועלת של התרחישים השונים.
יובל ארבל: מה שהוא מוצא – אלה ממצאים ראשונים, התוצאות הסופיות יהיו במהלך ספטמבר 2012 - זה שבמבט אזורי מספיקות התועלות התיירותיות, זאת אומרת מה שאנשים מוכנים לשלם בשביל לבוא לבקר באתר תיירות.
יובל ארבל: הן מספיקות על מנת לכסות את כל ההוצאות האלו.
יובל ארבל: זה גם במבט אזורי.
יובל ארבל: במבט מקומי רק על ישראל שווה לנו לקחת את התרחיש של 220 מלמ"ק לנהר הירדן ולהשקיע את העלות הזאת, אם אנחנו מחשבים גם את התועלות התיירותיות וגם את ערכי השימור.
יובל ארבל: גם לערכי השימור האלה אפשר לשים תג מחיר.
יובל ארבל: גם אז יוצא שעלות תועלת זה דבר כדאי.
אמנון כהן: מר רמון, תודה רבה על הסיור שקיימנו באזור שלכם.
אמנון כהן: תודה רבה על הליווי המקצועי.
רמון בן ארי: אני מברך אתכם על הדיון.
רמון בן ארי: היה לי הכבוד לארח אתכם בסיור.
רמון בן ארי: מפריע לי באיזה שהוא מקום שכל הארגונים שדיברו, לפחות אלה ששמעתי, פחות מזכירים את מה נעשה.
רמון בן ארי: אני חושב שנעשה הרבה.
אמנון כהן: דיברו.
אמנון כהן: עשו מצגת.
רמון בן ארי: אלון הוא מהמשרד להגנת הסביבה.
רמון בן ארי: אני חושב שנעשה היום הרבה.
רמון בן ארי: צריך לקחת את כל הגורמים בשיקול.
רמון בן ארי: אני מזכיר שיש את המשרד להגנת הסביבה, את משרד החקלאות.
רמון בן ארי: החקלאיים הם חלק בלתי נפרד מהנוף הפתוח.
רמון בן ארי: יש את משרד התיירות, את רשות המים.
רמון בן ארי: אנחנו צריכים לקחת בחשבון - אני לא ערב על המספר בדיוק - שב-60 השנה שהחברים הזכירו לגבי ירידת הערך התווספו איזה 12,13 מיליון אנשים באותו אזור ששותים מהמים האלה.
רמון בן ארי: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
רמון בן ארי: אנחנו עכשיו גמרנו תכנית להזרמת מים חיים בנחל חרוד, גמרנו תכנית להזרמת מים חיים בנחל תבור.
רמון בן ארי: אנחנו עובדים ברשות צוות תכנון גדול מאוד, בראשות האדריכלית עליזה רפופורט, על שיקום הירדן הדרומי.
רמון בן ארי: אנחנו עובדים בנחל תבור על הוצאת מזהמים, כולל הרחקת בקר.
רמון בן ארי: בסך הכל נעשות הרבה מאוד עבודות בנושא של שיקום נחלים.
רמון בן ארי: כמו שכולם קראו, עוד תקציבים ועוד מים תמיד יכולים לעזור.
רמון בן ארי: אני הראשון שלוחץ בכל המוסדות.
רמון בן ארי: אני חושב שגם נעשית עבודה.
רמון בן ארי: לא הכל שחור, צריך לציין את זה.
רמון בן ארי: בסך הכל כשאני מסתכל קדימה אני בהחלט אופטימי.
רמון בן ארי: אם צריך לחץ של הוועדה, צריך לחץ של המוסדות שיפנו עוד משאבים אני הראשון שיברך על זה, אבל צריך גם להזכיר את מה שמבוצע.
אמנון כהן: בסיור היה איזה שהוא מיזם שאמור היה להתמוטט כי לא היה לו תקציב.
אמנון כהן: משהו בנוגע לסקי.
אמנון כהן: לא פנו עד עכשיו.
רמון בן ארי: אני אטפל.
אמנון כהן: אתה מטפל בדיבורים.
רמון בן ארי: אני תלוי ביזם.
אמנון כהן: הבטחתי לעזור, אני רוצה לעזור, אבל בלי שיפנו אני לא יכול לעזור.
דליה טל: אני מצטערת לקלקל את החגיגה.
אמנון כהן: לא, אל תקלקלי.
דליה טל: אני חייבת.
אמנון כהן: יום חגיגי היום.
דליה טל: המדינה השקיעה עד היום 7 מיליארד שקלים בהקמת מפעלים לטיהור שפכים.
דליה טל: למרות זאת רוב נחלי הארץ מזוהמים.
דליה טל: כשאני אומרת רוב אני עוד פעם רוצה לקלקל את החגיגה.
דליה טל: מה שלא מזוהם אלה הנחלים שזורמים לכנרת.
דליה טל: שאר הנחלים מזוהמים.
דליה טל: הזיהום נובע ברובו ממקורות שהם לא גדולים.
דליה טל: העבודה הגדולה כבר נעשתה, אבל עדיין יש לנו 35 מיליון מטר מעוקב של שפכים גולמיים שזורמים לנחלים, ועוד 47 מיליון מטר מעוקב של קולחין ברמה נמוכה שזורמים לנחלים.
אמנון כהן: הגנת הסביבה שומעים, כן?
אלון זסק: אנחנו לא מסכימים.
דליה טל: זה הנתונים שלהם.
דליה טל: הם יכולים לא להסכים, אבל אלה הנתונים שלהם.
אמנון כהן: הם צריכים לשמוע בשביל להתחיל לטפל גם שם.
אמנון כהן: הם עושים כבר עבודה גדולה.
דליה טל: 71 קטעי נחל באורך 350 קילומטר סובלים מזיהום.
דליה טל: זה הנתונים של רשות הטבע והגנים.
דליה טל: רוב הזיהום בא דווקא ממקורות קטנים.
דליה טל: מסתבר שברחבי הארץ קורות בכל שנה 300-400 תקלות של ביוב.
דליה טל: רוב התקלות האלו נובעות מיישובים חלשים.
דליה טל: העבודה הגדולה של המט"שים כבר נעשתה, אבל יש עדיין תקלות שהן ברובן נובעות מיישובים חלשים, מה שאנחנו קוראים ישובים בעלי מעמד סוציו אקונומי נמוך.
דליה טל: עכשיו אני אגיע להצעה שלנו.
דליה טל: אנחנו היום מקדמים עבודה שהמטרה שלה ליצור קרן שתסייע לישובים האלה.
דליה טל: אני יודעת שהקרן הזאת והסיוע הזה נוגדים את העיקרון הגדול שהמזהם משלם ואת העיקרון שהמדינה רוצה להטיל את האחריות לזיהום על המזהמים עצמם.
אמנון כהן: זה בנוסף.
דליה טל: אני אומרת שאין ברירה.
דליה טל: אנחנו נמצאים היום במצב.
דליה טל: .
אמנון כהן: מאיפה הכסף לקרן?
דליה טל: כסף של המדינה.
קריאה: קרן ציבורית.
אמנון כהן: חשבתי שיש לכם תורמים מירדן, מסוריה, מסעודיה.
אמנון כהן: יש שם הרבה כסף מהנפט.
דליה טל: עכשיו אני אפתיע אתכם בנתון שהוא עדיין לא סופי.
דליה טל: אנחנו מכינים על כך עבודה שנמצאת בשלבים האחרונים שלה.
דליה טל: רציתי לנצל את הבמה הזאת כדי לספר לכם על העבודה הזאת.
דליה טל: הקרן הזאת לפי החישובים שלנו תצטרך בין 2-4 למיליון שקל בשנה.
דליה טל: באמצעות הקרן הזאת אפשר יהיה לטפל בכשל הנוראי הזה.
דליה טל: אני חושבת שכל מי שנמצא בחדר הזה מסכים איתי שמדובר בכשל נוראי.
דליה טל: אני אתן לכם עוד נתון שאותי הוא הדהים.
דליה טל: כדי למנוע את הזיהום הנורא בקניון בית הכרם.
דליה טל: יש שם זיהום נוראי של 10 שנים שנובע מהישובים דיר אל-אסד ומג'ד אל-כרום.
דליה טל: יכולתי לבקש מכם לנחש את המספר הזה, אבל אני לא אבקש.
דליה טל: בשביל למנוע את הזיהום הזה היה צריך 100 אלף שקל בשנה.
דליה טל: 8000 שקל בחודש היה עולה לטפל ב-2 תחנות שאיבה על פני 8 קילומטר של צינור שהיו מונעים את כל הזיהום הזה.
דליה טל: השפכים של ג'סר א-זרקא מזהמים את שמורת נחלת התנינים.
דליה טל: בסכום דומה מאוד ניתן היה למנוע את הזיהום הזה.
דליה טל: בסכום מאוד קטן אפשר יהיה למנוע.
אמנון כהן: ים המלח, בבקשה.
גרשון עמל: אני רק אציין שני דברים.
גרשון עמל: במדינת ישראל ישנם נחלי אכזב בדרום שגם אותם צריכים לזכור.
גרשון עמל: צריך לזכור שנחלים זה לא רק ערוצי זרימת מים.
גרשון עמל: יש נחלי אכזב מדהימים בדרום שרשות ניקוז ים המלח יחד עם רשויות ניקוז מטפלות בהם.
גרשון עמל: צריך לזכור שזה חלק מהעניין.
גרשון עמל: לצערי, מבקר המדינה בביקורת לא התייחס לקריית גת.
אמנון כהן: הוא יגיע לשם לאט לאט.
גרשון עמל: לשמחתי הוא בא אלי לביקור באוקטובר.
גרשון עמל: אני מקווה שהם יראו איזו עבודה עושים בנחלים.
גרשון עמל: .
אמנון כהן: הארכנו לו בעוד 3 חודשים את הזמן, לכן הוא ימשיך.