GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רומן טביקמן: זה לא התחום שלי.
חמד עמאר: אני פונה אליך, כדי שתעביר את זה למשרד הפנים שיעבירו תשובה ברורה בנושא הזה.
חנא סוייד: כאשר מנהלת הוועדה דיברה איתי, היא אמרה לי: "בהיבטים התכנוניים - כל עוד אין החלטה של הערר, אנחנו לא נוכל לדבר הרבה".
חנא סוייד: אמרתי: "בסדר, אבל יש עוד היבט חשוב, וזה העניין של הארנונה שאני רוצה לחקור אותו עד תום".
חנא סוייד: היא אמרה לי: "את זה בהחלט".
חנא סוייד: מה פתאום אני שומע את הדבר הזה.
חמד עמאר: האם למשרד הפנים נשלחה הודעה שיעלה הנושא של הארנונה?
חנא סוייד: אני אומר על איזה הנחות אני בניתי את הדיון הזה.
חנא סוייד: המנהלת אמרה לי: "על התכנון לא נוכל לדבר הרבה", ובצדק.
תומר רוזנר: בבקשה לדיון מהיר שלך הנושא של הארנונה לא הוזכר.
חנא סוייד: אני דיברתי על הנושא.
חנא סוייד: יש השפעות בטיחותיות של הרחבת המחצבה.
חנא סוייד: האם בבקשה שלי אני צריך לנקוב בכל השפעה אפשרית?
תומר רוזנר: אם אתה מצפה שיבוא נציג שמטפל בנושא של הארנונה, אתה צריך לציין את זה.
תומר רוזנר: אתה לא יכול לצפות מהמשרד שינחש.
חמד עמאר: בואו נגמור את הדיון בנושא הזה.
גאלב מג'אדלה: כבוד היועץ המשפטי, הטיעון שלך הוא מהותי.
גאלב מג'אדלה: אנחנו בדיון הזה נתמקד בנושאים אחרים, ובדיון הבא יהיה המשך בנושא הארנונה.
רומן טביקמן: על הנושא של הארנונה אני לא אדבר, כי אני לא מוסמך.
גאלב מג'אדלה: אגב, למה אלכס לא כאן?
רומן טביקמן: את זה צריך לשאול אותו.
גאלב מג'אדלה: אבל הוא שלח אותך.
חמד עמאר: גם ממלא מקום יכול להציג לנו את התמונה בצורה יפה ביותר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מקבלים אותו.
גאלב מג'אדלה: הוא סמכות, אבל שאלתי כדי לדעת, אולי, חלילה, הוא בחו"ל.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מתעניינים.
חמד עמאר: אל תדאג לאלכס.
חמד עמאר: סיפר לי פעם ראש מועצה מקומית ירכא, שאלכס גר לידו בטלל.
חמד עמאר: יום אחד הוא חיפש אותו בבית, שאל את השכנים ואף אחד לא ידע איפה הוא גר.
חמד עמאר: עד שהוא הגיע אליו לקח לו הרבה זמן.
חמד עמאר: הוא אמר: "כל ילד בן 10 במגזר הדרוזי והערבי יגיד לך מי זה אלכס, אבל בתוך היישוב שלו לא מכירים אותו".
חמד עמאר: זה מדליק נורה אדומה.
חמד עמאר: את מתכנן המחוז כולם מכירים בגלל הבעיות שיש במגזר, ואילו השכנים שלו לא מכירים אותו.
חנא סוייד: בגלל זה הוא שורד.
רומן טביקמן: אני רוצה להעמיד את הדברים על דיוקם.
רומן טביקמן: בנושא הדיון נכתב: "הרחבת מחצבת חנתון".
רומן טביקמן: אנחנו חייבים לדייק: התוכנית שכרגע הוזכרה פה, תוכנית 19242 היא לא תוכנית להרחבת מחצבת חנתון, אלא תוכנית לרה תכנון פנימי בתוך השטח המיועד לחציבה ואושר על פי תוכניות מתאר ארציות, תוכנית מתאר מחוזית ותוכניות מפורטות לאותה מחצבה.
רומן טביקמן: אני רוצה להזכיר לכם, שקיימת היררכיה בתוכניות.
רומן טביקמן: קודם כל יש תוכנית מתאר ארצית, תוכנית תמ"א 14, תוכנית לכרייה וחציבה, הרחבה בתוך השטח המיועד לחציבה.
רומן טביקמן: כאשר אנחנו יורדים בהיררכיה אנחנו מגיעים לתוכנית מתאר מחוזית, שזה שינוי 9 לתמ"מ 2.
רומן טביקמן: רוב האנשים מהצפון מכירים אותה.
רומן טביקמן: התוכנית הזו אושרה ב-2005, ובתוכנית הזו אותו שטח מיועד לכרייה וחציבה.
רומן טביקמן: אם יורדים עוד יותר למטה מגיעים לתוכניות מפורטות, ועל פי המצב התכנוני הקיים השטח מאושר לחציבה עוד משנת 1984.
רומן טביקמן: בהמשך, היו עוד מספר תוכניות בשנת 1987 ובשנת 1997 – תוכניות מפורטות שהרחיבו את השטח.
רומן טביקמן: כל השטח הזה מיועד לחציבה.
רומן טביקמן: התוכנית שהועלתה בדיון פה נמצאת כרגע בהכרעה בוועדת ערר – האינסטנציה התכנונית העליונה שאמורה להחליט האם יש מקום או אין מקום לתוכנית הזו.
רומן טביקמן: כדאי מאוד לחכות להחלטה של אותה ועדה.
גאלב מג'אדלה: זו הוועדה או המועצה הארצית?
רומן טביקמן: זו ועדת משנה לעררים, שליד המועצה הארצית.
רומן טביקמן: כך היא מוגדרת.
רומן טביקמן: התוכנית הזו מצמצמת את שטח החציבה.
רומן טביקמן: זו עובדה.
רומן טביקמן: זה הוכח.
גאלב מג'אדלה: לכמה?
רומן טביקמן: בהרבה.
רומן טביקמן: אני לא יכול כרגע לנקוב במספרים.
רומן טביקמן: לראשונה, היא גם קובעת ומצמצמת את תחום ההשפעה.
גאלב מג'אדלה: חשוב לנו לדעת כמה יש היום ובכמה היא מצמצמת.
עומר מלאכ: אולי בגלל שנגמרה הכרייה.
רומן טביקמן: קודם כל הכרייה לא נגמרה.
עומר מלאכ: יש שטחים בהם הכרייה נגמרה.
חמד עמאר: מה עם השטח שהם קיבלו מבעל הקרקע מאעבלין?
גאלב מג'אדלה: זה חשוב לנו.
גאלב מג'אדלה: אם אתם מצמצמים את זה לעשרה דונם, אז יכול להיות שנרד מהעניין.
רומן טביקמן: מדובר בעשרות דונמים שמחזירים אותם.
גאלב מג'אדלה: זה חשוב שתגיד בכמה.
גאלב מג'אדלה: זה חייב להופיע בחומר שלכם, בתוכניות.
רומן טביקמן: אני אוציא מפות, ואני אנקוב במספרים.
רומן טביקמן: אני רוצה להגיד לכם, שיש תוכנית שלמה, שאושרה לחציבת אבן במוזיקה, שמתבטלת כולה במסגרת התוכנית הזו והשטח מוחזר.
גאלב מג'אדלה: באיזה מקום?
רומן טביקמן: בחלק הכי קרוב לשכונת והבדל.
רומן טביקמן: אני רוצה לענות לכבוד יו"ר הוועדה בנוגע לשאלה על תחום ההשפעה והמגבלות מהמחצבה.
רומן טביקמן: תוכנית מתאר ארצית תמ"א 14 קובעת: כל עוד אין תוכניות מפורטות וכל עוד לא נקבע תחום ההשפעה, זה צריך להיות 500 מטר.
גאלב מג'אדלה: 500 מטר מהמגורים?
רומן טביקמן: 500 מטר מגבול המחצבה.
רומן טביקמן: זו המגבלה.
חנא סוייד: כלומר מה שקובע כאן זו המחצבה.
חנא סוייד: ליישוב אין רדיוס השפעה.
רומן טביקמן: ליישוב אין רדיוס השפעה.
חנא סוייד: למחצבה יש.
רומן טביקמן: למחצבה יש.
חנא סוייד: זה היגיון מאובן, זה היגיון אנכרוניסטי.
רומן טביקמן: ממשלת ישראל אישרה את תמ"א 14.
חנא סוייד: אל תמשיך להזכיר את תמ"א 14.
חנא סוייד: אני יכול להזכיר הרבה אזורים במסגרת תמ"א 14 שביטלו בהם מחצבות.
חנא סוייד: זו לא אסמכתא.
חנא סוייד: אני ביטלתי אחת כזו.
חנא סוייד: בכובע הקודם שלי, אני ביטלתי אחת כזו כאשר התחלת הדיון היתה: "אבל זה קיים בתמ"א 14".
חנא סוייד: אמרתי: " תמ"א 14 תלך לכל הרוחות לעומת היישוב שלי ואיכות החיים של האנשים ביישוב שלי".
חנא סוייד: המחצבה של כינרת, כפי שאתה יודע, בוטלה.
רומן טביקמן: מי שאישר אותה זה ממשלת ישראל, ועל פי התוכנית הזו יש כללים.
רומן טביקמן: היא קובעת מהם הכללים ואומרת: כל עוד לא נבדק מה תחום ההשפעה, זה 500 מטר.
רומן טביקמן: התוכנית קובעת לראשונה את תחום ההשפעה.
רומן טביקמן: היא מצמצמת אותו וקובעת שהוא ישתנה.
חנא סוייד: זה צחוק.
חנא סוייד: רדיוס פיזיקלי, נגזרת של עוצמת זיהום ורעש.
חנא סוייד: זה לא מסטיק שאתה יכול לשחק איתו.
רומן טביקמן: התוכנית הזו לא צריכה להצדיק את המחצבה.
חנא סוייד: אני בז לה.
חנא סוייד: אני לא מקבל את זה.
חמד עמאר: הוא אומר שבתמ"א החדשה הוא יכול לאשר את תמ"א 14.
רומן טביקמן: לראשונה, היא מכשירה שטחים שניתן לבנות בהם.
תומר רוזנר: באיזה מרחק מינימאלי?
רומן טביקמן: 200 מטר.
חנא סוייד: אם המחצבה קיימת, אפשר לצמצם את זה ל-50 מטר.
רומן טביקמן: המחצבה קיימת, אבל תלוי איפה יהיו המתקנים.
רומן טביקמן: אם המתקנים יורדים לבור המחצבה, ההשפעה היא אחרת.
רומן טביקמן: כרגע התוכנית מדברת על זה.
רומן טביקמן: אני רוצה להזכיר, שהבניינים שרוצים להכשיר אותם ויהיו קיימים אלה הם בניינים בלתי חוקיים.
חמד עמאר: בלתי מורשים.
חמד עמאר: אם הם בנו על האדמות שלהם, אלה הם בניינים בלתי מורשים ולא בלתי חוקיים.
חמד עמאר: עד אשר אתם מאשרים תוכניות במחוז, לוקח זמן רב.
חמד עמאר: אני מכיר את זה, ואני שומע על כך כל יום מראשי רשויות.
חמד עמאר: אל תגיד לי "בלתי חוקיים".
חמד עמאר: אם תגיד "בלתי מורשים", אני יכול לקבל את זה.
חמד עמאר: הם בנו על האדמות שלהם, ואתם לא מאשרים להם להרחיב.
גאלב מג'אדלה: למה הם "בלתי חוקיים"?
גאלב מג'אדלה: כי לוקח לכם עשרים שנה לאשר תוכנית מתאר ליישוב.
רומן טביקמן: יש קשר הדוק בין תוכנית המחצבה ובין תוכנית המתאר לביר אל מכסור.
רומן טביקמן: ליישוב ביר אל מכסור יש תוכנית מתאר.
גאלב מג'אדלה: יש קו כחול מלפני עשרים שנה.
גאלב מג'אדלה: בינתיים היישוב נהיה פי חמישה מאותו יום בו אושרה התוכנית.
רומן טביקמן: יש שטחים המורשים לבנייה, כאשר טרם מומש הפוטנציאל המאושר לבנייה.
רומן טביקמן: יש שם עודף של שטחים לבנייה.
חמד עמאר: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה.
חמד עמאר: תדלג על החלק הזה, כי יש לי הרבה טענות נגדכם בנושא הזה.
חמד עמאר: יש שם אדמות פרטיות של אנשים.
חמד עמאר: אלא לא אדמות של המדינה.
חמד עמאר: המדינה לא באה מחלקת ומוכרת, כמו במקומות אחרים.
חמד עמאר: אנשים במגזר לא מוכרים אדמות.
חמד עמאר: מי שיש לו אדמה ביישוב הוא לא מוכר.
חמד עמאר: לשני אין אדמה, אז הוא רוצה לבנות.
חמד עמאר: את הטענה הזו שים בצד.
חמד עמאר: תמשיך לדבר בנושא של המחצבה.
עלא חיידר: אני רוצה להעיר הערה אחת.
עלא חיידר: אתה צריך לספר לחבריי הוועדה ולכל האנשים שיושבים פה, מי התנגד לתוכנית ההרחבה של היישוב ביר אל מכסור מצד המערבי.
רומן טביקמן: מי התנגד?
עלא חיידר: המחצבה עצמה התנגדה להרחבה.
עלא חיידר: אדוני, אנחנו לא שואלים את השאלות הנכונות.
עלא חיידר: אני רוצה להציג את המסגרת הנכונה של התכנון.
עלא חיידר: המועצה המקומית ביר אל מכסור ביקשה להרחיב את היישוב בשכונות מיקמן ואכסנייה, איפה שהוא אומר ששם יש בתים לא מורשים.
עלא חיידר: ועדה מחוזית אמרה להם: אם אתם רוצים להרחיב, אהלן וסאהלן, אבל אתם צריכים להתאים את התכנון שלכם לתמ"א 14 – תוכנית מתאר ארצית המתייחסת למחצבות.
עלא חיידר: אתם צריכים לעשות תוכנית מתאר שתענה על הדרישות האלה.
עלא חיידר: התנגדו מספר אנשים ורשם המחצבה.
עלא חיידר: ועדה מחוזית אמרה למחצבה: "אם אתם מתנגדים אתם צריכים לעשות שני דברים: תוכנית מפורטת חדשה, שבה תראו איך תינזקו מהמחצבה עצמה.
עלא חיידר: היא ביקשה להכין תוכנית מפורטת, וגם הציבה להם שם כל מיני תנאים.
עלא חיידר: המחצבה לא עשתה תוכנית מפורטת וגם לא עמדה בתנאים שקבעה הוועדה המחוזית, גם בתוכנית הנוכחית שעומדת עכשיו במועצה הארצית.
עלא חיידר: במילים אחרות: המחצבה עצמה היתה צריכה להכין תוכנית שתעמוד בתנאים של הרחבת היישוב ולא ההפך.
גאלב מג'אדלה: תלוי במחצבה.
עלא חיידר: בדיוק.
עלא חיידר: אנחנו צריכים לשאול את השאלות הנכונות, ולא לשאול על ועדה מחוזית ועל התכנונים.
עלא חיידר: צריך לשאול את השאלות הנכונות.
עלא חיידר: יש פה חוסר ניקיון כפיים.
עלא חיידר: לא משנה אם תקרא לזה הרחבה או העתקה.
עלא חיידר: בסופו של דבר יש פה חיים של אנשים, והם אלה שסובלים.
עלא חיידר: חוץ מזה, משרד הבריאות לא עשה שום מחקר שם.
עלא חיידר: למה הם לא עושים מחקרים?
עלא חיידר: זו תוכנית מאוד קרובה ליישובים.
עלא חיידר: אנחנו מדברים על אנשים ולא על דברים באוויר.
עלא חיידר: אני מראה לך: זה הכביש, וזו המחצבה.
עלא חיידר: יש עשרות מטר ביניהם.
עלא חיידר: בצד הכביש, אלה הם הבתים.
עלא חיידר: בתכנון של המחצבה הם לא התייחסו לבתים עצמם.
עלא חיידר: הם התייחסו לתוכניות החלות על המקום, כאילו שאין שם בתים.
עלא חיידר: זה מפליא.
עלא חיידר: אלכס בעצמו אמר בוועדה המחוזית: "אז מבחינת
עלא חיידר: כם אין שכונה בתוכניות שלכם".
עלא חיידר: הוא אמר לו: "לצערי, אין שכונה".
עלא חיידר: אנחנו מדברים על חיי אדם, על אדמות שלהם מול מחצבה שעושה מה שבא לה.
חנא סוייד: יש כאן מן קונספציה, שאם יש בנייה לא חוקית, שלא מוסדרת במסגרת יישוב, כאילו מותר למישהו לבוא ולחנוק את האנשים, להרעיל אותם.
חנא סוייד: אי אפשר.
חנא סוייד: זה לא מתקבל על הדעת.
חנא סוייד: זו לא טענה שאפשר להשמיע: "כיוון שאתה בנית לא חוקי, מותר להרעיל אותך".
חנא סוייד: איזה מן הגיון זה?
חמד עמאר: בוא ניתן לנציג משרד הפנים לסיים.
חמד עמאר: עדיין לא קיבלתי ממנו תשובה ברורה, כמו שאני ביקשתי לקבל בכל הנוגע למחצבה והעמדה של משרד הפנים.
רומן טביקמן: אני רוצה להפסיק איפה שעצרתי.
רומן טביקמן: עצרתי בתוכנית מתאר של יישוב ביר אל מכסור.
רומן טביקמן: אמרתי שבתוך תוכנית המתאר יש פוטנציאל לבנייה.
חמד עמאר: את זה אמרת.
רומן טביקמן: בנוסף לזה הוכנה תוכנית מתאר חדשה להרחבת היישוב.
רומן טביקמן: היא הוכנה על פי החלטת הממשלה על הכנת 34 תוכניות מתאר למגזר המיעוטים.
רומן טביקמן: העיקרון שהיה בתוך תוכנית המתאר הוא למצוא שטחים בבעלות מדינה, כדי לאפשר למחוסרי קרקע לבנות.
רומן טביקמן: לפיכך, נקבע שכיוון ההתפתחות של היישוב הוא בעצם כיוון מזרחי, על אדמות של עמק יזרעאל.
חמד עמאר: ואת השכונות הקיימות והבתים הקיימים נהרוס?
רומן טביקמן: לא.
חמד עמאר: אז מה נעשה?
רומן טביקמן: תוכנית המחצבה מכשירה אותם.
רומן טביקמן: היא מאשרת אותם.
עלא חיידר: מכשילה ולא מכשירה.
חמד עמאר: האם תוכנית המחצבה באה ונותנת אישור לבתים הקרובים הבנויים שם?
חמד עמאר: האם היא מאשרת אותם?
רומן טביקמן: ברגע שהיא תאושר.
רומן טביקמן: היא תאפשר בנייה בתוך השכונות האלה, גם בשכונת חסנייה ובשכונת והבדל.
רומן טביקמן: בשכונות האלה התוכנית מאפשרת בנייה, וזאת לראשונה.
יאסר חוג'יראת: לא מדובר בעשרות בתים לא מורשים או לא חוקיים.
יאסר חוג'יראת: מדובר בבתים בודדים שאין להם היתרים.
יאסר חוג'יראת: צריך לשים את הדברים על דיוקם.
יאסר חוג'יראת: הבתים בשכונת והבדל וכל הבתים בשכונת מקמנייה הם בתים חוקיים עם היתרים.
יאסר חוג'יראת: אלה מגרשי מינהל.
רומן טביקמן: וחסנייה?
יאסר חוג'יראת: חסנייה היא בתחום שיפוט של משגב.
יאסר חוג'יראת: נכון שיש משא ומתן והסכמות שהיא תעבור אליי, אבל היא עדיין לא עברה.
יאסר חוג'יראת: זה תחום שיפוט של משגב.
יאסר חוג'יראת: עד עכשיו היא לא עברה אליי.
יאסר חוג'יראת: זו בעיה שמשגב צריכה לטפל בה.
יאסר חוג'יראת: אנחנו לקחנו את זה, בגלל שהם שייכים לשבט וגרים באדמות שלהם.
יאסר חוג'יראת: אנחנו ביקשנו אותם.
יאסר חוג'יראת: לכן, לא צריך להגיד שהבתים בחסנייה הם בתים בלתי מורשים השייכים לביר אל מכסור.
יאסר חוג'יראת: הם קיימים לפני קום המועצה האזורית משגב.
יאסר חוג'יראת: לפני קום המדינה קיימים שם בתים.
יאסר חוג'יראת: נכון שיש שם בתים ללא היתרים.
יאסר חוג'יראת: זו בעיה של משגב, בעיה של המדינה.
יאסר חוג'יראת: בתחום השיפוט של ביר אל מכסור מדובר על בתים בודדים.
יאסר חוג'יראת: שכונת חסנייה שייכת למשגב, ואנחנו במשא ומתן ויש הסכמות להעביר אותה אלינו.
יאסר חוג'יראת: זה עכשיו נמצא בין כתלי משרד הפנים, כדי להקים ועדת חקירה.
יאסר חוג'יראת: אלה בתים שהיו שייכים למשגב.
יאסר חוג'יראת: אני מקווה, שאנחנו נקבל אותם.
רומן טביקמן: כרגע כלולים בתוכנית המתאר.
רומן טביקמן: לגבי המחצבה - יש קשר הדוק בין אישור תוכנית המתאר החדשה ובין אישור תוכנית המחצבה.
רומן טביקמן: מי שקבע את זה, זו המועצה הארצית.
רומן טביקמן: המועצה הארצית אמרה: "כל עוד אנחנו לא יודעים מה תחום ההשפעה של המחצבה, אי אפשר לקדם תוכנית מתאר ליישוב ביר אל מכסור".
רומן טביקמן: היישוב בעצמו, בהתנגדות לתוכנית המתאר, רצה להכשיר את זה מיידית.
רומן טביקמן: הוא טען: "בתוכנית המחצבה הכל נקבע, ולכן אנחנו מבקשים שתאשרו לנו את תוכנית המתאר".
רומן טביקמן: כרגע היישוב בא ומתנגד לתוכנית המחצבה.
רומן טביקמן: כך הוא תוקע גם את תוכנית המתאר.
קריאה: אבל זה לא פותר את הבעיה.
חנא סוייד: זה טיעון לולייני.
רומן טביקמן: יש קשר בין שני הדברים האלה.
חנא סוייד: אדוני ראש המועצה, אתם חייבים להסכים.
חנא סוייד: זה לא בסדר.
חמד עמאר: אני רוצה לשאול אותך, האם אתה מוכן לגור במרחק 200 מטר מהמחצבה?
רומן טביקמן: במרחק של 200 מטר לא נותנים לאף אחד לגור.
חמד עמאר: עכשיו אמרת, שהתוכנית החדשה מדברת על מרחק של 200 מטר.
רומן טביקמן: עד תחום השיפוט.
חמד עמאר: אני לא מבין את הקשר בין ההרחבה של היישוב לאישור תוכנית המחצבה.
חנא סוייד: עשו להם ג'סטה, הקטינו להם את רדיוס ההשפעה.
מסעוד גנאים: אולי לנו הערבים יש חסינות מהזיהום והרעש.
חמד עמאר: אני מבין, שכל התוכנית של ביר אל מכסור לא מתקדמת עד אשר יסירו את התנגדותם למחצבה.
גאלב מג'אדלה: המשמעות היא: תושבי ביר את מכסור הם בני ערובה.
מסעוד גנאים: אבל הטיעון הבסיסי זו הבריאות.
רומן טביקמן: המועצה הארצית קבעה: ניתן לקדם את תוכנית המתאר ליישוב ביר אל מכסור לכיוון הזה, רק אחרי שתהיה תוכנית לקביעת תחום ההשפעה של המחצבה.
חנא סוייד: וזו התוכנית.
רומן טביקמן: זו התוכנית.
גאלב מג'אדלה: מה המשמעות?
גאלב מג'אדלה: תושבי ביר אל מכסור בני ערובה בידי המחצבה.
רומן טביקמן: אפשר שלא לפתח לכיוון ההוא אלא לכיוון אחר - לקרקעות של המדינה.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את העמדה של הנציגים מהמשרד לאיכות הסביבה.
חנא סוייד: האם יש נציג של המחצבה, של בעל השמחה?
תומר רוזנר: לא הזמינו אותו, בטעות.
חנא סוייד: נראה כאן כאילו רשויות המדינה מקדמות עסק פרטי.
חנא סוייד: זה לא מובן לי.
חנא סוייד: זה קצת בעייתי.
חמד עמאר: נציגת המשרד לאיכות הסביבה, בבקשה.
דורית סלע: אני מתכננת המחוז במשרד להגנת הסביבה וסגנית מנהלת של המחוז.
דורית סלע: אני מלווה את התוכניות בוועדה המחוזית, בהיבטים הסביבתיים, לאורך שנים, גם של ביר אל מכסור, גם של שפרעם וגם של המחצבה.
דורית סלע: כאשר המחצבה הגישה את התוכנית שלה, היא התבקשה להגיש מסמך סביבתי – תזכיר השפעה על הסביבה.
דורית סלע: נבדקו כל הפרמטרים הסביבתיים, החל מנושא של רעש, פיצוצים, איכות אוויר, שלביות חציבה, מיקום המתקנים, מיצוי נכון של החומרים והעמדה נכונה של המתקנים כדי שיצמצמו בצורה הכי טובה את המפגעים הסביבתיים.
דורית סלע: תחום ההשפעה נקבע על ידי שכלול כל הקווים שמייצגים פרמטרים של מטרדים סביבתיים.
דורית סלע: עשו בדיקה של מפגעי הרעש, וראו איך הפיזור שלהם.
דורית סלע: עשו בדיקה של איכות האוויר.
יאסר חוג'יראת: מי עשה את הבדיקה הזו, המשרד עצמו?
דורית סלע: לא.
דורית סלע: היום, בארץ, יזם שצריך להכין מסמכים סביבתיים או תזכיר לוקח גורם מקצוע.
דורית סלע: הם מכינים את העבודה, והחומר נבדק על ידי גורמי המקצוע במשרד.
חנא סוייד: שזה נוהל פסול.
דורית סלע: זה החוק.
חנא סוייד: אני יודע שזה החוק, אבל לא כל חוק הוא ערכי ומוסרי.
חמד עמאר: זה מה שיש.
חמד עמאר: אני מבין, שהם ביצעו את כל זה ואתם בדקתם את זה.
דורית סלע: לא מדובר ברדיוס שווה.
חנא סוייד: זו מעטפת.
דורית סלע: אנחנו נקרא לו תחום, שמוגבל על ידי הערכים הכי חמורים של כל תחום.
דורית סלע: איפה שהרעש מוגבל ממה שמותר, סומן קו.
דורית סלע: איפה שאיכות האוויר חורגת מהתקנים שמותרים, סומנו קווים.
דורית סלע: ההתלכדות של כל הקווים האלה יצרה את תחום ההשפעה.
דורית סלע: לכיוון צפון הוא יותר גדול, ומתרחק מהמחצבה לכיוון דרום שהוא יותר מצומצם.
חמד עמאר: האם את יכולה לדבר על המרחקים?
דורית סלע: בשלב הזה זה נע בין 400 ל-500 מטר, שזה הרדיוס הראשוני.
דורית סלע: הוא אמור להצטמצם ברגע שהמתקנים ירדו למטה.
חמד עמאר: עד לכמה?
דורית סלע: זה משהו שהוא לא אחיד, אבל זה ינוע בין 400 ל-250 מטר.
דורית סלע: הצמצום של תחום ההשפעה.
דורית סלע: כלומר, האפשרות של להתקרב בבינוי לכיוון המחצבה היא פונקציה של מצב איכות האוויר, מצב הרעש, מצב הפיצוצים – כל הנקודות האלה שישתנו ברגע שהמתקנים ירדו למטה.
חנא סוייד: אני רואה לנכון להתריע – אני חושב שרדיוס ההשפעה הוא מושא למניפולציה שלא תיעשה.
חנא סוייד: כאן מנסים בכל דרך אפשרית ולוליינית לקבוע רדיוס השפעה, ולהגיד שזה התקבל בתהליך מדעי ובדיקות הנדסיות, כדי שזה יותאם למצב הקיים.
חנא סוייד: בעצם, רוצים להכשיר את הטריפה.
חנא סוייד: אני מתריע מפני האפשרות הזו.
דורית סלע: אני רוצה שתדייק במה שאתה אומר.
חנא סוייד: אני רואה את המסטיק הזה, שסוחבים אותו לכאן.
דורית סלע: המשמעות של תחום השפעה, היא שהמחצבה חייבת לעמוד בכל הדרישות ובכל התקנים.
חנא סוייד: את יודעת יותר טוב ממני, שלמרות כל הרגולציות האלה וכל ההתניות האלו - משעה כזו לשעה כזו, מהמטר הזה למטר הזה - כאשר עובדים ויש טרקטורים, אף אחד לא נשמע לכללים ואין מי שישגיח על כך.
חנא סוייד: את יודעת את זה מניסיונות רבים.
דורית סלע: אני יודעת שהיה נכון שיהיה יותר פיקוח, אבל עדיין המחצבה הזו עובדת תחת רישיון עסק ותחת מנגנון של פיקוח.
דורית סלע: אנחנו בודקים את הדברים, ויש שם ניטור קבוע של איכות אוויר.
דורית סלע: פולה, שאחראית אצלנו במשרד על איכות אוויר, תדבר על הבדיקות שנעשות.
דורית סלע: יש שם פיקוח, והם עומדים בדרישות ובתקנים.
חנא סוייד: זה חונק את האוכלוסייה.
חנא סוייד: אני רוצה לדבר מהלב.
חנא סוייד: אני לא רוצה להסתפק בטיעונים הטכניים האלה.
חנא סוייד: יש אנשים שנחנקים.
חנא סוייד: יש אנשים שאיכות החיים שלהם נפגעת.
חנא סוייד: את לא יכולה לחיות במקומם, וגם אני לא.
חנא סוייד: אי אפשר להתעלם מהאנשים האלה בטיעונים טכניים בלבד: "יש תמ"א 14".
חנא סוייד: אני לא אומר שלא.
חנא סוייד: אתם משרד שאמון על צדק סביבתי.
חנא סוייד: האם זה נקרא צדק סביבתי?
חנא סוייד: אני השתכנעתי שיש פה צדק חלוקתי – הם מקבלים את המפגעים, ומשגב מקבלת את הארנונה.
חנא סוייד: אני משוכנע שיש צדק חלוקתי, אבל אני עדיין לא משוכנע שיש צדק סביבתי.
חמד עמאר: אני מבין, שעמדת המשרד לאיכות הסביבה תומכת בכל השינוי שרוצים לעשות שם.
דורית סלע: בהחלט.
דורית סלע: אני רוצה להעיר משהו לגבי דבריו של חה"כ חנא סוייד.
דורית סלע: הנושא של ארנונה יעלה בדיון אחר.
דורית סלע: זה נכון שיאסר לא רוצה שיקנו את הבריאות בארנונה, אבל אני חושבת שזה מצב שצועק.
דורית סלע: המחצבה עובדת בסדר גמור מבחינת ההיבטים הסביבתיים, אבל מי שקרוב לגבול של המחצב הם תושבים שלא נהנים מההכנסות אלא מהאי נוחות.
חמד עמאר: הם נהנים מהאבק.
דורית סלע: אני חושבת, שמהוועדה צריכה לצאת קריאה לעשות שינוי של גבולות.
חמד עמאר: תתמקדי בנושא של איכות הסביבה.
חמד עמאר: משרד הפנים ידבר על טענה אחרת, ואת תגידי את הטענה שלך.
דורית סלע: מההיבט של צדק חלוקתי וצדק סביבתי, הטענה הזו נכונה והמשרד תומך בה.
חנא סוייד: מי יכול לדבר על איכות האוויר שם?
פולה אורנשטיין: אני עובדת באגף לאיכות הסביבה במשרד להגנת הסביבה, ואחראית על נושא מחצבות.
פולה אורנשטיין: אני רוצה לחלק את התשובה שלי לכמה מישורים.
פולה אורנשטיין: קודם כל, מחצבה כמקור זיהום נחשבת כמקור שטח.
פולה אורנשטיין: למנוע זיהום ממקור שטח הוא דבר מאוד קשה.
פולה אורנשטיין: יש שם הרבה מקורות, כמו מתקנים, דרכים, ערמות של חומרי גלם וחומרים מוגמרים.
פולה אורנשטיין: לסגור את המחצבה באופן מוחלט ולשלוט על הפליטות מהשטח, זה כמעט בלתי אפשרי.
חנא סוייד: אז לצמצם אותו למקור נקודתי.
פולה אורנשטיין: זה מצוין, אבל זה לא מעשי.
חנא סוייד: אז אפשר לסגור אותה.
חמד עמאר: מה לגבי איכות האוויר?
פולה אורנשטיין: אנחנו שולטים על איכות האוויר, ובודקים על בסיס תקנות למחצבות.
פולה אורנשטיין: לגבי מחצבות יש תקנות מיוחדות.
פולה אורנשטיין: המחצבה בחנתון נחשבת מחצבה באזור רגיש.
פולה אורנשטיין: מחצבה באזור רגיש מחויבת להגיש כל שנה לאישור המשרד תוכנית לניטור אבק.
פולה אורנשטיין: מדובר על אבק מרחף ואבק שוקע.
פולה אורנשטיין: נקבעו תקנים, ועל בסיס המדידות האלה אנחנו קובעים האם המחצבה עומדת בדרישות התקנות.
פולה אורנשטיין: בשנת 2010 אני ביקרתי במחצבה.
פולה אורנשטיין: אני לא מכירה את בעל המחצבה.
פולה אורנשטיין: אפשר להגיד, שהיא מנוהלת בצורה מאוד מסודרת.
פולה אורנשטיין: בדקנו את המחצבה מאל"ף עד ת"ף, על פי התקנות.
פולה אורנשטיין: אני בעצמי הייתי במחצבה.
חמד עמאר: אנחנו באמצע שנת 2012.
חמד עמאר: אני מזכיר לך.
עלא חיידר: יש פה הטעיה.
עלא חיידר: בשנת 2002 עד שנת 2007 נערכו שם בדיקות, והמשרד להגנת הסביבה אמר שהמחצבה אינה עומדת בתקנים.
עלא חיידר: הבדיקות נעשו מתוך שכונת מיקמן.
עלא חיידר: תתייחסי לזה.
חנא סוייד: זה מאושש את מה שאמרתי: לפעמים אפשר לשמור על התקנות ולפעמים אי אפשר.
יאסר חוג'יראת: לאחר בדיקת הרעש, שעשתה היחידה לאיכות הסביבה של גליל המערבי ששייכת למשגב, יצא דוח – שקיבלתי אותו לפני חודש – ושם כתוב: "התבצעו בדיקות רעש בבתים במיקמן ווהבדל, ויש חריגות רעש שם".
יאסר חוג'יראת: אני הייתי מציע לך גם לבקר בבתים.
יאסר חוג'יראת: לא צריך מכשירי ניטור.
יאסר חוג'יראת: רואים את זה בעין: העצים בלבן.
פולה אורנשטיין: אני התחלתי את ההתייחסות שלי ואמרתי, שלמנוע לגמרי זיהום ממקור כזה זה מאוד קשה.
עלא חיידר: אבל אמרת שהמחצבה עומדת בתקנים.
עלא חיידר: את מטעה.
עלא חיידר: היו שנים בהן היא לא עמדה בתקנים.
עלא חיידר: זה מה שצריך לומר.
חנא סוייד: האם יש תוצאות של שנת 2011?
עלא חיידר: זה מה שצריך לספר לוועדה.
פולה אורנשטיין: בשנת 2011, לפי הנתונים שיש לי, היתה חריגה אחת של מדידת אבק מרחף.
חנא סוייד: כמה מדידות נעשו?
פולה אורנשטיין: זו אחת מתוך 20 מדידות שנעשו.
חנא סוייד: אחת מתוך עשרים זה לא מעט.
חנא סוייד: האם ננקטו צעדים?
פולה אורנשטיין: בוודאי.
פולה אורנשטיין: ברגע שאנחנו רואים שיש חריגה, אנחנו פונים למחצבה ומבקשים לבדוק מה הסיבה.
חנא סוייד: ומה זה עוזר לנפגעים?
פולה אורנשטיין: מה זאת אומרת מה זה עוזר לנפגעים?
חנא סוייד: אם אני שאפתי עשן או אבק כתוצאה מחריגה שמישהו ביצע, מה זה עוזר לי אם את התרעת בפני זה שגרם את האבק?
פולה אורנשטיין: אז מה אתה רוצה לדעת?
חנא סוייד: אני רוצה שיענישו אותו, אני רוצה פיצוי.
פולה אורנשטיין: פיצוי לבריאות?
פולה אורנשטיין: אתה בטוח שאתה נפגעת?
חנא סוייד: בוא תנשמי את זה ותשאפי את זה, ואת תחליטי במקומי.
פולה אורנשטיין: אני מכירה את זה.
גאלב מג'אדלה: של מי המחצבה?
פולה אורנשטיין: חברת הנסון.
פולה אורנשטיין: אנחנו בקשר עם החברה: מודיעים, מתריעים ובודקים.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הבריאות.
אמיר יצחקי: אני מהמחלקה לבריאות הסביבה במשרד הבריאות.
חנא סוייד: למה לא מענישים את המחצבות בכלל ואת המחצבה הספציפית הזו?
חנא סוייד: נאמר כאן שבין 2002 ל-2007 היו חריגות זועקות לשמיים.
חנא סוייד: האם הוענשו האחראים?
חנא סוייד: במקרה האחרון בשנת 2011, שהגברת סיפרה עליו, שזה לגמרי טרי, האם ננקטו צעדים נגד?
חנא סוייד: אם תגידו: "כן, הענשנו אותם", ראש המועצה יגיד: "אני בידיים טובות.
חנא סוייד: למה אני צריך לבוא ולצעוק בוועדת הפנים".
חנא סוייד: הוא ילך מבסוט הביתה.
חנא סוייד: אם אתה אומר: "לא עשינו כלום, רק התרענו", הוא יגיד שאי אפשר לסמוך עליכם.
פולה אורנשטיין: זה במעקב.
חנא סוייד: אבל מה זה עוזר?
חמד עמאר: אני אחדד את הדברים.
חמד עמאר: את אמרת שהיתה חריגה.
חמד עמאר: האם אין ענישה מול החריגה?
חמד עמאר: האם זה מרתיע, שאומרים לו: "אל תעשה את זה עוד פעם", ואחר כך הולכים לבדוק האם הוא תיקן או לא תיקן?
חמד עמאר: אם אני עובר ברמזור אדום, עוצר אותי שוטר ונותן לי דוח.
חמד עמאר: כך אני לומד לא לעבור יותר באור אדום, כי אני אקבל עוד הפעם דוח וישללו לי את הרישיון.
חמד עמאר: האם יש לכם מהלך של ענישה ברגע של חריג, או שאתם רק באים ואומרים: "אל תעשה את זה עוד פעם, ואנחנו נבדוק אותך"?
פולה אורנשטיין: אם משנת 2002 עד שנת 2007 היו כאלה חריגות שזועקות לשמים והיום מדובר בסך הכל בחריגה אחת, העובדה היא שננקטו צעדים וזאת התוצאה.
חנא סוייד: זה 5%.
חנא סוייד: אחת מתוך עשרים, זה לא מעט.
פולה אורנשטיין: חריגה אחת.
חמד עמאר: את נציגה של המשרד לאיכות הסביבה, ואת אומרת: "רק חריגה אחת", כאילו זה מובן מאליו.
חמד עמאר: לא צריכה להיות אפילו חריגה אחת.
חמד עמאר: יש בני אדם ממול, ואתם אמורים להגן עליהם.
פולה אורנשטיין: אבל כמו שאמרתי בהתחלה, למנוע לגמרי זה בלתי אפשרי.
פולה אורנשטיין: אם הייתי באה ואומרת: "אין חריגות והכל מאה אחוז", האם זה היה הגיוני?
פולה אורנשטיין: לפעמים, המקור יכול לעמוד בכל הדרישות שלו אבל בגלל תנאי מזג אוויר כאלה ובגלל אותה השעה שבה עשו את המדידה, יש חריגה.
חמד עמאר: מה עמדת משרד הבריאות בנושא?
חמד עמאר: האם משרד הבריאות בודק את הנושא?
חמד עמאר: מה ההשפעה של המחצבה בביר אל מכסור על התושבים במקום?
חמד עמאר: האם אתם מבצעים בדיקה בקרב התושבים.
חנא סוייד: תרשה לי להכניס את המונח "אפידמיולוגיה".
חנא סוייד: האם אתם עושים בדיקות אפידמיולוגיות שם?
חנא סוייד: הרי ברור שלמחצבות יש השלכות אפידמיולוגיות ידועות.
חנא סוייד: האם טרחתם לעשות את הבדיקה הזו שם, ואם לא אז למה לא?
אמיר יצחקי: אני אנסה לענות לפי הסדר, ולשים את הדברים במקומם.
אמיר יצחקי: כל מה שקשור לאכיפה בנושא אינו בסמכות של משרד הבריאות.
אמיר יצחקי: כל הנושא של זיהום אוויר ורעש שייך למשרד להגנת הסביבה.
חנא סוייד: אני ראיתי שהמשרד להגנת הסביבה לא אהב את מה שאמרת כרגע.
אמיר יצחקי: כשהוקם המשרד להגנת הסביבה בשנת 1989, ממשלת ישראל העבירה את הסמכויות.
אמיר יצחקי: זה לא משנה אם זה נכון או לא נכון.
אמיר יצחקי: אלה העובדות בשטח.
חנא סוייד: אולי הוועדה המחוזית.
אמיר יצחקי: אני רוצה להגיד, שאני מברך על התהליך שאתם עושים כי אני חושב שהוא נכון.
אמיר יצחקי: אני חושב שבפקודות המועצות, בחקיקה, ראש רשות אחראי על בריאות תושביו.
אמיר יצחקי: המעורבות שלכם היא חשובה.
אמיר יצחקי: אני מוריד את הכובע.
אמיר יצחקי: בקטע הזה יש שיתוף פעולה.
אמיר יצחקי: אני לא רופא.