GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהר ברק: (א)	על אף הוראות סעיף 28(ג), ראה הממונה כי נשקפת סכנה ממשית לבריאות 			הציבור או לסביבה ולא ניתן להמתין עד לקבלת החלטת הקרן לגבי הזכאות למימון או עד 		לקבלת המימון כאמור באותו סעיף, רשאי הוא לצוות על עוסק בחומר מזהם –     		(1)	להגיש באופן מיידי תכנית טיפול בקרקע לאישורו, ולבצע טיפול בקרקע 			שבבעלותו או בחזקתו בהתאם לתכנית שאישר; 		 		(2)	לבצע טיפול בקרקע באופן מיידי כפי שיורה לו, אף בלא תכנית טיפול 			בקרקע.
זהר ברק: (ב)	הממונה ייתן צו כאמור בסעיף קטן (א), רק לאחר שנתן לעוסק בחומר מזהם 		הזדמנות לטעון את טענותיו, ולאחר ששקל, בין השאר, את יכולתו הכלכלית.
זהר ברק: (ג)	היה מקבל צו לפי סעיף קטן (א) זכאי לקבלת מימון או החזר הוצאות מהקרן לפי 		הוראות סעיף 35, תיתן לו הקרן החזר הוצאות בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ-90 ימים 		מיום מתן הצו או מיום קביעת זכאותו לקבלת מימון או החזר הוצאות לפי סעיף 35, לפי 		המאוחר; לא ניתן למקבל הצו החזר הוצאות בתוך התקופה האמורה, ייווספו להחזר 		ההוצאות הפרשי הצמדה וריבית.
זהר ברק: אישור טיפול בקרקע מזוהמת     30.
זהר ברק: הוכח להנחת דעתו של הממונה כי קרקע מזוהמת טופלה לפי הוראות פרק זה, ייתן אישור 	על כך בכתב למבצע הטיפול, לבעל הקרקע ולמחזיק בה, ורשאי הוא להתנות את האישור בתנאים, 	ובכלל זה ביצוע תקופתי של בדיקות, ניטור ודיגום בקרקע והגבלת השימושים המותרים בקרקע.
זהר ברק: סימן ד': סקרים וטיפול בקרקע - הוראות שונות     שיקולי הממונה במתן צווים או הוראות     31.
זהר ברק: במתן הוראה לביצוע פעולות מיידיות לצמצום זיהום הקרקע או למניעתו לפי סעיף 12, או צו או הוראה לביצוע סקר היסטורי או סקר קרקע, להגשת תכנית טיפול בקרקע או 	לביצוע טיפול בקרקע לפי פרק זה, יתחשב הממונה, בין השאר, בחומרת הזיהום, במידת 	התפשטותו, במידת ההשפעה של הזיהום על הסביבה ועל בריאות הציבור, בזהות הגורם המזהם 	ובשיעור תרומתו של מקבל הצו או ההוראה לזיהום הקרקע, וכן בזמן שחלף ממועד הזיהום ועד 	למתן הצו או ההוראה, ואם זיהום הקרקע נגרם לפני יום התחילה – גם במשך הזמן שחלף ממועד 	הפסקת הזיהום או הפעולה המזהמת ועד ליום התחילה.
זהר ברק: חובה לפי החוק – תנאי בהסכם עם רשות מקרקעי ישראל     32.
זהר ברק: חלה לפי חוק זה חובה על בעל קרקע או על מחזיק בקרקע שהיא מקרקעי ישראל, לבצע 	סקר היסטורי או סקר קרקע באותה קרקע, להגיש תכנית טיפול לגבי אותה קרקע או לבצע טיפול 	באותה קרקע, יראו בחובה כאמור כאילו היא כלולה בהוראות כל הסכם שנחתם בינו לבין רשות 	מקרקעי ישראל לגבי אותה קרקע.
זהר ברק: אישור פינוי קרקע     33.
זהר ברק: (א)	לא יפנה אדם קרקע מזוהמת או קרקע שקיים לגביה חשש ממשי שהיא קרקע 		מזוהמת, לאתר לטיפול בקרקע, לאתר לסילוק פסולת, לאתר הפסולת הרעילה או לכל 		מקום אחר, אלא לאחר שקיבל לכך אישור בכתב מהממונה או ממי שהוא הסמיך לכך 		(בסעיף זה – אישור פינוי).
זהר ברק: (ב)	הוגשה לממונה בקשה לקבלת אישור פינוי, יודיע הממונה או מי שהוא הסמיך 		לכך בתוך פרק זמן שלא יעלה על שבועיים, אם הוא מאשר את הבקשה או מסרב לה.
זהר ברק: (ג)	לא יקבל אדם קרקע מזוהמת או קרקע שקיים לגביה חשש ממשי שהיא קרקע 		מזוהמת, אלא אם הוצג לו אישור פינוי.
זהר ברק: (ד)	מי שמפנה קרקע מזוהמת או קרקע שקיים לגביה חשש ממשי שהיא קרקע 			מזוהמת כאמור בסעיף זה, ישמור למשך עשר שנים לפחות, את אישור הפינוי וכן מסמכים 		המעידים על קליטת הקרקע באתר שאליו פונתה, ויציגן לפני הממונה או לפני מי שהוא 		הסמיך לכך, לפי דרישתו.
אמנון כהן: איזה כושר.
אמנון כהן: איך אתם בוחרים אותם?
אלונה שפר: צריך להתפלל.
אמנון כהן: תפילותייך התקבלו.
תומר רוזנר: מי בעד?
אמנון כהן: אני לבד פה מחברי הוועדה, יכול להצביע.
אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק עד פרק ד'?
אמנון כהן: אין הערות, כך שאני יכול להצביע לבד, דב חנין לא פה שיפריע לי.
אמנון כהן: תודה רבה על ההקראה לפי הקובץ הכחול שאושר במליאה לקריאה ראשונה והכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: כמובן, אנחנו אמרנו שאין הרבה הערות.
אמנון כהן: כאן אנחנו נעבור להערות של הוועדה שלנו, של הייעוץ המשפטי של הוועדה.
אמנון כהן: אם יש לכם הערות נקודתיות לסעיפים – אפשר.
אמנון כהן: אם אתם אומרים: מלכתחילה יש לנו הערות.
אמנון כהן: אז אין לי בעיה שניקרא את ההערות שלנו ואז נפתח את זה לדיון.
אמנון כהן: ההערות הועברו לגופים גם?
תומר רוזנר: כן, בוודאי.
תומר רוזנר: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש והמוזמנים הנכבדים.
תומר רוזנר: אני רוצה להזכיר שבחודש פברואר התקיים הדיון הראשון בוועדה בנושא של הצעת החוק ויושב ראש הוועדה הזמין את כל האנשים שישתתפו בדיון ואת הציבור כולו, בעצם, להגיש הערות להצעה.
תומר רוזנר: ההערות התקבלו ממספר לא מבוטל של גופים.
תומר רוזנר: בעקבות ההערות שהתקבלו קיימנו ישיבות רבות מאוד בהשתתפות משרדי הממשלה הנוגשים בדבר, בים היתר, המשרד להגנת הסביבה, רשות המים, משרד המשפטים, משרד האוצר וגופים נוספים.
תומר רוזנר: בישיבות ליבנו את ההערות שהתקבלו.
תומר רוזנר: כפי שאמר מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, הדיונים וההערות שהתקבלו הביאו את כולנו למסקנה, בעצם, גם את המשרד, למסקנה שהחוק במתכונתו כפי שאושר בקריאה הראשונה היה גורף מדי בתכולתו, במובן של "תפסת מרובה – לא תפסת", ושמצד שני גם דרושות הבהרות רבות בנושאים נקודתיים שבהם נדרשו - גם על-ידי המעירים – הבהרות שונות להצעת החוק.
תומר רוזנר: לכן, אנחנו גיבשנו במסגרת הדיונים הללו נוסח מוצע לחלק מהדברים שתוקנו בהתבסס על שלושה עקרונות יסוד: העיקרון הראשון הוא עקרות הוודאות – ליצור ודאות, בעיקר בשוק שהוא שוק מאוד רגיש, שוק הנדל"ן.
תומר רוזנר: החוק הזה מתעסק בשוק הנדל"ן, וכל זעזוע בו עלול ליצור בעייתיות ולכן חשבנו שבראש ובראשונה צריך ליצור ודאות לכל השחקנים השוק, בין אם הם עוסקים בחומרים מזהמים, בין אם הם רוכשי קרקעות, כפי שאדוני היושב-ראש אמר לגבי רוכשי דירות, בין אם הם גופים שיש להם עניין בשיפור המצב הסביבתי וכל מי שנוגע בדבר.
תומר רוזנר: חשבנו שיש מקום ליצור ודאות ולכן עמדנו על כך שהנושא של הערכים שהם ערכי המוצא לטיפול בקרקעות יבואו לידי ביטוי כבר בהצעת החוק.
תומר רוזנר: ואכן, פורסמה להערות הציבור תוספת חדשה שלא הייתה בהצעת החוק המקורית, שמגדירה בצורה מדויקת את הערכים השונים שגובשו במישור המקצועי על-ידי הגופים המקצועיים של המשרד, וגם היא הייתה פתוחה להערות הציבור לפני שתבוא לדיון בוועדה.
תומר רוזנר: שינוי מהותי מאוד נוסף הוא מיקוד הקבוצה, כפי שרמזה על כך מנכ"ל המשרד, הוא מיקוד הקבוצה של הגורמים שלגביהם יחולו הוראות ספציפיות שמחייבות אותם לטפל בזיהומים בצורה מיוחדת ושונה מכלל הציבור.
תומר רוזנר: בהצעת החוק המקורית נכללה רשימה מאוד-מאוד רחבה של עוסקים שנקראו "עוסקים מפוקחים" שעליהם הוטלו חובות נרחבות, וכן הוטלו חובות על גורמים שנקראו "עוסקים בחומר מזהם", שהם קבוצה עוד יותר רחבה של גורמים שלגביה הוטלו הגבלות והוראות וחובות נוספים.
תומר רוזנר: המסקנה שאליה הגענו במהלך הדיונים עם המשרדים השונים היא שצריך לצמצם את הרשימה ולמקד אותה בגורמים שלגביהם באמת קיים סיכון מיוחד לזיהום בקרקע ולכן יש בתוספת השנייה שפורסמה להערות הציבור רשימה ממוקדת יותר של גורמים שבהם יש פירוט מדויק של הגורמים, רשימה הרבה יותר ספציפית וממוקדת שמחולקת אף היא לשני חלקים: עוסקים בסיכון גבוה, בסקטורים ובתחומי עיסוק שבהם באמת קיים, מתוך הניסיון בעולם ומתוך הניסיון המקצועי של המשרד בארץ, לגביהם סיכון גבוה במיוחד של זיהום קרקע ועליהם יוטלו חובות מיוחדות.
תומר רוזנר: קבוצה שנייה של עוסקים בסיכון שהוא, בעיקרון, סיכון פחות, שבהם החובות הן פחותות.
תומר רוזנר: וכל השאר זה הציבור בכללותו כשהם בעלים ומחזיקים של קרקעות ולגביהם החובות הן הרבה יותר ממוקדות ופחותות.
תומר רוזנר: בנוסך לכך חשבנו שמכיוון שמדובר בנושא בעל השלכות ורגישות מאוד-מאוד גבוהים, צריך להגביר את הוודאות, כפי שאמרתי, בין היתר בזה שתוגדר תכנית לאומית שתגדיר לכל הגורמים את סדרי העדיפויות, שיהיה ברור לכולם לאן המדינה רוצה ללכת, באילו סדרי עדיפויות, באיזה לוח זמנים, אילו תמריצים היא תיתן לגופים השונים וכו', ולכן הוספנו סעיף שעניינו תכנית לאומית שתאושר בממשלה, כאשר כך לכל הגופים שנוגעים בדבר, בעצם לכל משרדי הממשלה שמייצגים, להבנתנו, את כל הסקטורים במשק, תהיה אפשרות להביע את עמדתם לפני שהממשלה מאשר תכנית – זה מצד אחד.
תומר רוזנר: מצד שני, לאחר שיש תכנית שמאושרת על-ידי הממשלה, ברור לכולם לאן הולכים, יש הרבה פחות או-ודאות ונוצרת תכנית ברורה להתקדמות במהלך השנים.
תומר רוזנר: בנוסף לכך, יש הערות פרטניות שמתייחסות לגורמים השונים, כך לשם הדוגמה: בהצעת החוק המקורית הממונה רשאי לתת צווים לבעלים ולמחזיקים של קרקע בלי קשר לשאלה מה הראיות שעומדות בפניו.
תומר רוזנר: אנחנו חשבנו שצריך להגדיר את הצווים רק במצבים שיש חשש לזיהום קרקע או חשש ממשי או אפשרות ממשית לזיהום קרקע, ככל שמדובר בסקר קרקע או כאשר ברור שהקרקע היא מזוהמת, כאשר מדובר בתכנית טיפול בקרקע.
תומר רוזנר: ההערות הן הערות רבות ולכן מה שאנחנו עשינו במסגרת התיאום הנרחב עם הגופים השונים, הוא בעצם יצירת נוסח חלופי לחלק גדול מההגדרות ולפרק ג' כולו.
תומר רוזנר: אני מציע שנקרא את הפרק ונשמע את ההערות.
אמנון כהן: רק את פרק ג'?
תומר רוזנר: את ההגדרות השונות ואת פרק ג'.
אמנון כהן: ואז נפתח את הדיון.
אמנון כהן: תכוונו אותם איפה.
תומר רוזנר: מהלך הדיון יהיה כזה שלאחר הדיון הזה אנחנו נמשיך לדון עם משרדי הממשלה בפרקים האחרים של החוק, ואם יהיה צורך, אנחנו נביא גם הערות לפרקים האחרים, ככל שיהיה צורך.
תומר רוזנר: אני חוזר ואומר, נתחשב גם בהערות שהתקבלו, כפי שעשינו בדיון בפרק ג'.
תומר רוזנר: הפרק הבא שלגביו יפורסם נוסח – אם יהיה צורך בכך – יהיה פרק ד', הפרק שנוגע לקרן.
תומר רוזנר: כרגע, פרק הקרן, הוא פרק ד', יש להתייחס אליו כפי שפורסם בהצעת החוק בקובץ הכחול, אם הערות לגביו.
תומר רוזנר: אנחנו חוזרים ומזמינים את הציבור להעביר אותן בכתב לוועדה.
אמנון כהן: אני מציע שכל אחד שיש לו הערות עד לסוף החוק, לא רק פרק ד', מיד להעביר.
אמנון כהן: תנו לנו לעבוד כדי שנוכל להתקדם מהר.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לסיים את החוק כדי שייצא חוק ראוי וטוב אבל אני חייב את שיתוף הפעולה שלכם.
אמנון כהן: לכן כל הפרקים, עד סוף החוק, כל מי שיש לו הערות להעביר – יעביר.
אמנון כהן: והמחלקה שלנו, האגף שלנו – שני אנשים זה אגף, ברוך השם, אנחנו עובדים קשה – יעבדו את החומר ויתאמו עד כמה שאפשר עם הממשלה, אנחנו לא חייבים, אנחנו לא מחויבים לממשלה.
אמנון כהן: אנחנו מחויבים שהחוק ייצא טוב.
אמנון כהן: לממשלה יש את הכיוון שלה וזה בסדר גמור.
אמנון כהן: אבל אנחנו מסתכלים גם על השוק, על המערכת, כדי שאפשר היה לחיות עם הדברים ולכן אנחנו נכריע פה בוועדה לטובת כלל עם ישראל.
אמנון כהן: החוק צריך להיות כך שלא יהיה בו משהו פוגעני מדי בדברים מסוימים.
אמנון כהן: לכן, את כל ההערות לכל הסעיפים לשלוח, גם לאותם סעיפים שאם עדיין מתעוררת איזושהי בעיה לגביהם, גם לסעיף מתחילת החוק.
אמנון כהן: בגלל שעדיין אני עושה דיון – תוכלו לשלוח גם בדיון הבא, אם יתעורר משהו ופתאום נזכרתם שלא העליתם את זה היום עדיין יהיה אפשר להעביר.
אמנון כהן: אבל ביום שכבר נסכם בין משרדי הממשלה, לאחר ששמענו אתכם, ונגיד: זה הנוסח הסופי – אז זה יהיה כבר יותר קשה.
אמנון כהן: לכן, בינתיים, תוכלו גם אתם לבקש בקשה או סעיף כזה או אחר לפתוח אותו שוב ואז נוכל להיענות לבקשתכם.
אמנון כהן: בבקשה, מיכל, נא לקרוא.
מיכל גולדברג: תודה.
מיכל גולדברג: אני אקריא את ההגדרות שרלוונטיות לפרק ג' ששונו או נוספו לעומת הנוסח הכחול שהוקרא קודם: "אמצעים חלופיים או משלימים", לטיפול בקרקע – חובות, הגבלות ותנאים שיחולו על קרקע מזוהמת במקום טיפול בה או על קרקע שבוצע בה טיפול לשם מניעה או צמצום של הסיכון לבריאות או לסביבה מאותה קרקע לרבות: אמצעי ניטור ובקרה, אמצעי מיגון והגבלות על מטרות ואופן השימוש בקרקע; "בעל קרקע" – כל אחד מאלה: (1) במקרקעין שאינם מקרקעי ישראל - מי שרשום בפנקסי המקרקעין כבעלים או מי שזכאי להירשם כבעלים כאמור; (2) חוכר לדורות כמשמעותו בחוק המקרקעין או מי שזכאי להירשם בפנקסי המקרקעין כחוכר לדורות; ולגבי מקרקעי ישראל – גם מחזיק שיש לו זכות לפי החלטות מועצת מקרקעי ישראל כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל להתקשר עם רשות מקרקעי ישראל בחוזה חכירה לדורות; (3) דייר מוגן לפי חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב-1972; (4) במקרקעי ישראל - המדינה, הקרן הקיימת לישראל או רשות הפיתוח, לפי העניין, אם אין בהם מחזיק או בעל זכויות כאמור בפסקאות (2) או (3); "דוגם מוסמך" – מי שעוסק בהכנת תכנית דיגום, ביצוע דיגום קרקע וניתוח ממצאיהם, ומתקיימים לגביו אחד או יותר מאלה: (1) הוא הוסמך בידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, בהתאם לחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997, להיות דוגם קרקע, על פי נוהל דיגום קרקע שפרסם המנהל; (2) הוא הוסמך בידי גוף שהכיר בו המנהל, העוסק בהסמכת דוגמי קרקע, בהתאם לנוהל דיגום קרקע שפרסם המנהל; הוא מעבדה מחוץ לישראל שאישר המנהל לעניין זה; "זיהום קרקע" – שחרור של חומר מזהם לקרקע, הגורם לכך שהקרקע תהיה קרקע מזוהמת, ואם הייתה הקרקע מזוהמת טרם השחרור כאמור, יראו כל שחרור נוסף של חומר מזהם לקרקע כזיהום קרקע; "חומר מזהם" - חומר או קבוצה של חומרים, לרבות חומר כימי או ביולוגי, במצב צבירה מוצק, נוזלי או גזי, וכן חומר מוצא לחומר כאמור המנוי בטור א' בתוספת הראשונה; "טיפול", בקרקע מזוהמת - הפחתת ריכוזם של חומרים מזהמים המצויים בקרקע באופן המביא לכך שנוכחותם בקרקע לא מהווה סכנה לבריאות הציבור או לסביבה, ויראו כטיפול הפחתה של הריכוז כאמור לרמה הנדרשת בהתאם לערכי הסף הראשוניים או הפחתה של הריכוז כאמור לערכי סף פרטניים שנקבעו בסקר סיכונים לאותה קרקע – והכל בהתאם לשימושי הקרקע,
מיכל גולדברג: וכן קיום חובות, הגבלות ותנאים ככל שנקבעו בתכנית הטיפול לאותה קרקע במשך תקופת ביצוע פעולות כאמור; "מחזיק", בקרקע – כל אחד מהמפורטים להלן במקרקעין שאינם משמשים כדין למגורים בפועל: (1) מי שמחזיק כדין בקרקע, בפועל, במשך תקופה של 5 שנים או יותר, בין לבד ובין יחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, בין שהשליטה הישירה בקרקע היא בידיו ובין שהשליטה הישירה בה היא בידי אדם אחר מטעמו ובכלל זה נאמן או שלוח, למעט בעל חוזה הרשאה לרעייה במקרקעי ישראל; (2) בעל זכות שכירות בקרקע לתקופות המצטברות יחד לחמש שנים או יותר, בעל זכות שכירות בקרקע שיש עמה ברירה להאריך את תקופתה לתקופה כוללת של חמש שנים או יותר, או בעל זכות על פי התחייבות להעביר שכירות לתקופה כאמור; (3) בעל זכות הרשאה להפעלת אתר לטיפול, לסילוק או להטמנה של פסולת, במקרקעי ישראל; מי שיש לו הסכם פיתוח עם מקרקעי ישראל; "ניטור" – לרבות דיגום, בדיקה, פענוח תוצאות ודיווח, לפי העניין; "סביבה" – לרבות אויר, מים, קרקע, מערכות אקולוגיות, מגוון ביולוגי ומשאבי טבע אחרים; "עוסק בסיכון" – כל אחד מהמפורטים להלן, בין אם הוא פועל למטרות רווח ובין אם לאו, אם יש לו זכות בקרקע אם לאו, אם זו פעילותו העיקרית אם לאו או אם נועדה לסייע לו בהשגת מטרה של פעילותו העיקרית; (1) מי שמבצע פעילות בסיכון ואחת היא אם הוא פועל בעצמו או באמצעות אחר מטעמו לרבות רשות ציבורית המבצעת פעילות כאמור; (2) מי שהוא בעל היתר או רישיון הדרושים לפי כל דין לביצוע פעילות בסיכון או מי שמוטלת עליו החובה לקבל היתר או רישיון כאמור; "עניין אישי" של אדם – לרבות עניין אישי של קרובו או של גוף שהוא או קרובו הם מנהלים, נושאי משרה או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש לכל אחד מהם חלק בהון המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה; "ערכי הסף הראשוניים" – ערכי הסף של חומרים מזהמים הקבועים בטור ב' לתוספת הראשונה; "ערכי סף פרטניים" – ערכים מרביים להימצאות ריכוז של חומרים מזהמים בקרקע, שחריגה מהם עלולה להוות סיכון לבריאות או לסביבה, בהתחשב בתנאי האתר, בשימושי הקרקע, בקולטנים המצויים בה ובסביבתה ובדרכי החשיפה האפשרויות שלהם לחומרים מזהמים.
מיכל גולדברג: "פינוי" – למעט פינוי זמני בתחומי האתר; "פעילות בסיכון" – פעילות המנויה בתוספת השנייה, לרבות כל פעילות או תהליך נלווים שיש בהם או שעלולה להיות להם השפעה על שחרור חומרים מזהמים לקרקע; "קולטנים" – בני אדם, מערכות אקולוגיות על החי והצומח שבהן, מקורות מים ומקווי מים טבעיים או מלאכותיים, מים עיליים, מי ים, מבנים ומערכות תשתית - העשויים להיות מושפעים לרעה מחשיפה לחומר מזהם שמקורו בקרקע או תוצריו; ""קרוב" של אדם – בן זוג, הורה, הורה הורה, צאצא, אח או אחות, צאצא של בן זוג ובני זוגם של כל אחד מאלה, או אדם אחר הסמוך על שולחנו וכן שותף, מעביד או עובד של אדם כאמור; "קרקע מזוהמת" – קרקע שמצוי בה חומר מזהם, הגורם לכך שהקרקע תהווה סיכון לבריאות הציבור או לסביבה; וחזקה שקרקע היא קרקע מזוהמת בהתקיים כל אלה, אלא אם הוכח אחרת: (1) מבוצעת בה או התבצעה בה בעבר פעילות בסיכון; (2) נמצא בה חומר מזהם בריכוז העולה על ערכי הסף הראשוניים, ואם נקבעו לגביה ערכי סף פרטניים - עולה על ערכי הסף הפרטניים; "רשות ציבורית" – כהגדרתה בחוק חופש המידע; "שימוש בקרקע" – לרבות שימוש בפועל ושימוש מיועד; "שיקום", של קרקע מזוהמת – טיפול בקרקע מזוהמת וקיום אמצעים חלופיים או משלימים לגבי הקרקע; פרק א1': תכנית לאומית למניעת זיהום קרקע ולשיקום קרקעות מזוהמות תכנית לאומית למניעת זיהום קרקע ולשיקום קרקעות מזוהמות 2א.
מיכל גולדברג: (א) בתוך שלוש שנים מיום התחילה, תאשר הממשלה, לפי הצעת השר, תכנית רב-שנתית לשם קידום מטרותיו של חוק זה (בחוק זה – תכנית לאומית).
מיכל גולדברג: (ב) השר ימנה צוות אשר ימליץ לו בדבר הצעה לתכנית לאומית, ואלה חבריו: (1) המנהל והוא יהיה היושב ראש; (2) הממונה על התקציבים במשרד האוצר או נציגו מבין עובדי משרדו; (3) המנהל הכללי של משרד הבריאות או נציגו מבין עובדי משרדו; (4) מנהל רשות מקרקעי ישראל או נציגו מבין עובדי הרשות; (5) המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה או נציגו מבין עובדי משרדו; (6) נציג ציבור לפי המלצת הגופים המנויים בחלק א' לתוספת לחוק ייצוג גופים ציבוריים שעניינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה), התשס"ג- 2002 ; (ג) בתכנית לאומית ייכללו, בין השאר, אלה: (1) יעדים ארציים, אזוריים או ענפיים לסקירה או שיקום של קרקעות מזוהמות או שיש חשש כי הן מזוהמות וכן למיגון מבנים באזורים בנויים בהם קיים זיהום בגזי קרקע; (2) קביעת אמצעים ודרכים לעמידה ביעדים כאמור בפסקה (1); (3) קביעת הסדרים לעידוד שיקומן של קרקעות מזוהמות כחלק מהליכי פיתוח, לרבות שיקומם של שטחים שאינם מיועדים לבניה; (4) קביעת תמריצים לעידוד שיקום קרקעות מזוהמות; (5) קביעת דרכים ואמצעים להסברה, חינוך והעלאת מודעות הציבור והעוסקים בסיכון בקשר עם זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות.
מיכל גולדברג: (6) הוראות לפעילות שרי הממשלה ומשרדיהם, לעניין ביצוע התכנית, בהתאם לשטחי הפעולה שעליהם הם ממונים.
מיכל גולדברג: (ד) שרי הממשלה ידווחו לממשלה, בכל שנה, לא יאוחר מ-31 במרס, על הפעולות שננקטו על ידי משרדיהם בהתאם לתכנית בשנה שקדמה למועד הדיווח.
מיכל גולדברג: (ה) השר יציג את התכנית לפני ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, ויגיש לה, בכל שנה, לא יאוחר מ-30 ביוני, דוח בדבר יישום התכנית בשנה שקדמה למועד הדיווח.
מיכל גולדברג: (ו) הממשלה, לפי הצעת השר או שרים אחרים, תעדכן את התכנית מעת לעת ולפחות אחת לחמש שנים.
מיכל גולדברג: פרק ג': שיקום קרקע מזוהמת סימן א': שלבים לסקירה ושיקום של קרקע מזוהמת והוראות לביצועם שלבי סקירה ושיקום של קרקע מזוהמת 16.
מיכל גולדברג: סקירה ושיקום של קרקע שיש חשש כי היא קרקע מזוהמת, יבוצעו בשלבים כמפורט להלן, אלא אם הורה או הסכים הממונה אחרת: (1) סקר היסטורי - סקר שמטרותיו העיקריות הן קביעת ממצאים בדבר השימושים שנעשו בקרקע הנבדקת והשימוש בחומרים מזהמים שנעשה בתחומה ומסקנות לגבי אפשרות קיומו של זיהום קרקע בקרקע הנבדקת, מהותו, היקפו, הגורמים והמקורות האפשריים לזיהום הקרקע או שתרמו לזיהומה והכל בין היתר באמצעות בדיקת מסמכים, רישומים, תמונות ותיעוד אחר, וכן תשאול של גורמים שבידם מידע הנוגע לעניין וביצוע סיור באתר הנבדק ובסביבתו (בחוק זה – סקר היסטורי).
מיכל גולדברג: (2) סקר קרקע - סקר שמטרתו העיקרית קביעת ממצאים בדבר קיומו של זיהום בקרקע הנבדקת – מהותו, היקפו, תיחום הזיהום, זיהוי החומרים המזהמים בקרקע, ריכוזם והערכת היקף התפשטותם בקרקע ומעליה וכן בדיקת תכונות הקרקע, והכל בין היתר על ידי ביצוע דיגום קרקע ודיגום אוויר במבנים לפי תכנית לדיגום הקרקע, וככל שנמצאו בקרקע חומרים מזהמים בריכוז החורג מערכי הסף הראשוניים במסגרת הסקר - פירוט הפעולות הנדרשות לשם שיקום הקרקע המזוהמת (בחוק זה – סקר קרקע); (3) תכנית לסקר סיכונים – תכנית המפרטת את הקולטנים ודרכי החשיפה האפשריות שלהם לחומרים המזהמים בקרקע הנבדקת, הערכת התפשטותו של החומר המזהם בקרקע ובסביבה, והערכת הסיכון הטמון לאדם ולסביבה כתוצאה מחשיפתם לחומר המזהם, בהתחשב בשימושי הקרקע על מנת לחשב ערכי סף פרטניים לקרקע או לקבוע אמצעים חלופיים או משלימים בכדי למנוע ולהפחית סיכונים לבריאות הציבור או לסביבה מהחומרים המזהמים בקרקע, ככל שבחר מבצע הסקירה והשיקום לבצע סקר סיכונים או שהורה על כך הממונה (בחוק זה – תכנית לסקר סיכונים); (4) סקר סיכונים – סקר שמטרתו חישוב ערכי סף פרטניים המותאמים לתנאי האתר הנבדק והשימוש בקרקע בהתאם לתכנית לביצוע סקר סיכונים שאושרה לאותה קרקע, ככל שבחר מבצע הסקירה והשיקום לבצע סקר סיכונים או שהורה על כך הממונה (בחוק זה – סקר סיכונים); (5) תכנית טיפול בקרקע – תכנית שמטרותיה העיקריות קביעת אופן הטיפול בקרקע, מבין חלופות טיפול אפשריות לרבות נקיטתם של אמצעים חלופיים, ככל שישנן, בהתחשב בין השאר ביעילות הטיפול בהסרת הזיהום מהקרקע ושחרור מזהמים מהקרקע לאוויר ולמבנים, הפחתה מרבית של הפגיעה בסביבה בכללה, יתרונותיו הסביבתיים ועלויותיו לעומת חלופות אחרות לרבות החלופה שלא לבצע את הטיפול; תכנית כאמור תקבע בשים לב לסוג הקרקע, השימוש בקרקע ובסביבתה, מיקום הקרקע ביחס למקורות מים, תנאי האתר, משך הטיפול, בהשפעות האפשריות של שיטת הטיפול על הסביבה ועל הציבור, וביכולת לבצע בקרה עתידית על זיהום הקרקע, ויכול שתכנית כאמור תהיה מבוססת על ממצאי סקר סיכונים (בחוק זה – תכנית טיפול בקרקע); (6) טיפול בקרקע בהתאם לתכנית לטיפול בקרקע שאושרה לאותה קרקע, וכן התקנה של אמצעים למניעת סיכון מהקרקע; נקיטת אמצעים משלימים או חלופיים ככל שיידרשו לפי הוראות הממונה.
מיכל גולדברג: הנחיות המנהל 17.
מיכל גולדברג: סקר היסטורי, סקר קרקע, תכנית לביצוע סקר סיכונים, סקר סיכונים ותכנית טיפול, ייערכו, יבוצעו ויוגשו לפי הנחיות עליהן יורה המנהל דרך כלל, לסוגים של קרקעות או לגבי קרקע מסוימת; הנחיות כאמור ייקבעו בשים לב למקובל במדינות מפותחות בעולם בעניינים אלה.
מיכל גולדברג: צווים לביצוע סקירה ושיקום 18.
מיכל גולדברג: (א) המנהל רשאי לצוות על המפורטים להלן, כולם או חלקם, לבצע סקר היסטורי, סקר קרקע, או שיקום קרקע והכל בהתאם להוראות לפי פרק זה – (1) מי שיש לממונה יסוד סביר להניח כי הוא מזהם הקרקע; (2) עוסק בסיכון אשר הקרקע בבעלותו או בחזקתו או עוסק בסיכון אשר ביצע בעבר אותה פעילות בסיכון בקרקע; (3) בעל הקרקע; (4) המחזיק בקרקע; (ב) צו לשיקום הקרקע יינתן בליווי מפה עליה יסומנו גבולות הקרקע עליה חל הצו; המנהל יודיע לבעל הקרקע ולמחזיק בה, על צו לסקר קרקע וצו שיקום קרקע, ככל שהצו לא ניתן לו וככל שניתן לאתרו בשקידה סבירה; אי מתן הודעה לפי סעיף קטן זה, אינו פוגע בתוקפו של צו כאמור.
מיכל גולדברג: (ג) צו כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיינתן לכל השלבים או לחלק מהם, הכל באופן ובמועד הקבוע בצו ובהתחשב בהיקף הזיהום, חומרתו, מידת התפשטותו והסיכון לבריאות הציבור או הסביבה ויכול שיתייחס לאתר אחד או למספר אתרים.
מיכל גולדברג: (ד) על אף האמור בסעיף קטן (א), מי שהגיש בקשה לקרן לפי סעיף 35 בתוך 30 ימים ממועד קבלת הצו, או בתוך המועד הקבוע לביצוע הצו, לפי המוקדם, לא יהיה חייב בביצוע סקר היסטורי, סקר קרקע או טיפול בקרקע, לפי העניין, עד להכרעת הקרן בדבר זכאותו, ואם מצאה הקרן כי הוא זכאי למימון, לא יהיה חייב בביצוע סקר הקרקע או הטיפול עד לקבלת המימון, אלא אם כן התקיים אחד או יותר מאלה – (1) הממונה קבע כי יש יסוד סביר להניח כי מקבל הצו הוא מזהם הקרקע; (2) מקבל הצו הוא עוסק בסיכון שביצע סקר היסטורי, והממונה קבע כי ממצאי הסקר ההיסטורי לא שללו את האפשרות כי פעילותו כעוסק בסיכון גרמה לזיהום הקרקע; (3) הממונה קבע כי קיימת סכנה מיידית לבריאות הציבור או לסביבה.
מיכל גולדברג: (ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד) נקבעו תקנות בדבר המקרים בהם מי שהגיש בקשה לקרן לא יהיה חייב בביצוע סקר היסטורי עד קבלת מימון מהקרן, לא יהיה בהגשת בקשה לקרן כדי לפטור מחובת ביצוע סקר היסטורי במועד שנקבע בצו לפי סעיף קטן (א) במקרים שלא נקבעו באותן תקנות.
רוני טיסר: "רישום הערה על קרקע מזוהמת בפנקסי המקרקעין 19.
רוני טיסר: (א) הורה המנהל על שיקום קרקע, כאמור בסעיף 18, יורה לרשם המקרקעין לרשום הערה על כך בפנקסי המקרקעין לפי חוק המקרקעין, ובלבד שהודיע על כך 15 ימים מראש למי שרשום בפנקסי המקרקעין כבעל הקרקע או כבעל זכות אחרת בה.
רוני טיסר: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) ובסעיף 26(ג) בתקופה שמיום פרסום חוק זה ועד יום ז' בתמוז התשע"ז (1 ביולי 2017), הערות לפי הסעיפים האמורים, ירשמו או ימחקו, לפי העניין, במרשם קרקעות מזוהמות שינהל המנהל; מרשם כאמור יפרט את פרטי האתרים לגביהם ניתן צו שיקום, ככל הניתן, לרבות ציון גוש וחלקה עליהן הן חלות, יפורסם באתר האינטרנט של המשרד ויהיה פתוח לעיון הציבור במשרד הראשי של המשרד; בתום התקופה כאמור יורה המנהל לרשם המקרקעין לרשום הערות בהתאם לפרטי המרשם האמור בפנקסי המקרקעין לפי חוק המקרקעין.
רוני טיסר: (ג) השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור וועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ותנאים בהם רשאי הממונה שלא להורות על רישום הערה כאמור בסעיף קטן (א).
רוני טיסר: סקר היסטורי 20.
רוני טיסר: (א) נוכח הממונה כי קיים חשש שקרקע היא קרקע מזוהמת, רשאי הוא לצוות על ביצוע סקר היסטורי לגבי אותה קרקע.
רוני טיסר: (ב) סקר היסטורי יוגש לממונה בתוך שלושה חודשים מיום שנקבע לתחילת ביצוע הסקר או בתוך המועד שנקבע בחוק זה, לפי העניין; הממונה רשאי לדרוש השלמה או תיקון של הסקר האמור, לרבות מידע או נתונים נוספים, הדרושים לדעתו להסקת המסקנות.
רוני טיסר: (ג) הממונה יודיע בתוך שלשה חודשים מקבלת הסקר ההיסטורי, אם הוא מאשר את הממצאים והמסקנות או דוחה אותו, ורשאי הוא לקבוע ממצאים או מסקנות אחרים.
רוני טיסר: (ד) טען מי שחייב בביצוע סקר היסטורי כי אין ביכולתו, לאחר שקידה סבירה, לאסוף את הנתונים הנדרשים להשלמת הסקר על פי הנחיות המנהל או הוראות הממונה, יגיש לממונה את הנתונים שברשותו ורשאי הממונה להורות לו על פעולות נוספות שעליו לבצע או להורות על המשך הסקירה ושיקום הקרקע על סמך הנתונים שבידו.
רוני טיסר: סקר קרקע 21.
רוני טיסר: (א) נוכח הממונה כי קיימת אפשרות ממשית שקרקע היא קרקע מזוהמת, בין על יסוד ממצאים ומסקנות של סקר היסטורי לעניין אותה קרקע ובין על יסוד מידע אחר שברשותו, רשאי הוא לצוות על עריכת סקר קרקע לגבי אותה קרקע.
רוני טיסר: (ב) סקר קרקע יבוצע בהתאם לשלבים המפורטים להלן, להנחיות שפרסם המנהל והוראות הממונה ככל שניתנו – (1) הגשת תכנית לדיגום הקרקע לממונה בתוך 45 ימים מיום שנקבע לתחילת ביצוע סקר קרקע, או בתוך תקופה אחרת שקבע הממונה; בחוק זה – "תכנית לדיגום קרקע" – תכנית ללקיחת דגימות קרקע, גז קרקע, אויר במבנים ובדיקתן, שמכין דוגם מוסמך בהתאם להנחיות שפרסם המנהל, לשם קיום מטרות סקר הקרקע; .
רוני טיסר: (2) ביצוע דיגום הקרקע באמצעות דוגם מוסמך ובהתאם לתכנית לדיגום הקרקע כפי שאושרה בידי הממונה ובמועדים שעליהם הורה; (3) הדוגם המוסמך יגיש לממונה בתוך שלושה חודשים מהמועד שבו אישר הממונה את תכנית הדיגום או במועד אחר עליו הורה הממונה; דוח בדבר ממצאי הדיגום ומסקנות לגבי מצב הזיהום בקרקע והיקפו, ותיחום הזיהום בהתאם לממצאי הדיגום, ובכלל זה אפשרויות השימוש בקרקע עד להשלמת הטיפול בה, ופירוט החלופות האפשריות לטיפול בקרקע המזוהמת.