GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר יצחקי: הנושא של אפידמיולוגיה ממחצבות הוא מאוד מורכב, מאוד יקר ולוקח הרבה מאוד שנים.
אמיר יצחקי: קשה לפעמים לבודד את ההשפעות האחרות.
חנא סוייד: כדאי לנסות.
חנא סוייד: אתה לא משכנע אותי.
חנא סוייד: כאשר אתה אומר שזה יקר, הפיוז שלי נשרף.
חנא סוייד: האם הבריאות שלו לא יקרה?
אמיר יצחקי: הבריאות שלו יקרה, ואני אשמח שהוא יעשה פעולות לטובת הבריאות שלו, שגם הן בשליטתו.
אמיר יצחקי: אני לא מתכוון לעצבן אף אחד.
עלא חיידר: כולנו נשמח שכולם יפסיקו לעשן.
אמיר יצחקי: לדוגמא.
אמיר יצחקי: בהיבט הכללי של החקיקה בתחום, אחד מהדברים הוא מחצבות.
אמיר יצחקי: אנחנו צריכים את השותפות שלכם חברי הכנסת.
אמיר יצחקי: רצינו להעביר תזכיר השפעה על הבריאות במסגרת חוק התכנון והבנייה, והדבר לא הסתייע.
אמיר יצחקי: זה הכלי שיוכל לסייע במקרים כאלה.
עלא חיידר: זה יביא לסגירת כל המחצבות, ובגלל זה לא מקדמים את זה.
אמיר יצחקי: זה לא רק מחצבות.
אמיר יצחקי: מדובר על תחנות כוח ועל כל מיני דברים אחרים.
אמיר יצחקי: זה יכול להיות כביש.
אמיר יצחקי: אם באמת רוצים, אז תזכיר השפעה על בריאות, שאנחנו במשרד מנסים לקדם וצריכים את העזרה שלכם, זאת הדרך.
גאלב מג'אדלה: אנחנו באנו לבקש את עזרתך, ואתה בא ומבקש את העזרה שלנו?
גאלב מג'אדלה: זה סגנון מאוד מוצלח.
גאלב מג'אדלה: אתה קנון.
חמד עמאר: אני רוצה להתמקד בתוכנית.
חמד עמאר: תן לי תשובה לתוכנית הספציפית הזו.
חמד עמאר: מה טענתם בוועדה, ומהי העמדה שלכם?
חמד עמאר: זה מה שאני רוצה לשמוע מכם.
אמיר יצחקי: אני לא הייתי בוועדות.
חמד עמאר: אתה מייצג עכשיו את העמדה של המשרד.
חמד עמאר: מהי העמדה של המשרד?
אמיר יצחקי: המידע שאני קיבלתי הוא, שהתוכנית הזו משפרת את המצב הקיים באותו אזור.
חמד עמאר: ממי קבלת את הנתונים, ממשרד הבריאות?
אמיר יצחקי: מהמסמכים שהועברו על ידי המשרד להגנת הסביבה ותזכיר ההשפעה על הסביבה שנעשה שם.
חמד עמאר: האם אתם לא עשיתם שום בדיקה?
אמיר יצחקי: אנחנו לא נדרשנו לעשות שום בדיקה.
עלא חיידר: האם קראת את תזכיר ההשפעה על הסביבה.
אמיר יצחקי: אני לא קראתי את התזכיר, אבל הוא אושר על ידי המשרד להגנת הסביבה.
עלא חיידר: כתוב שם בצורה מאוד מפורשת, שצפויות חריגות מהתוכנית.
עלא חיידר: אני מוכן להביא את הציטוט משם.
עלא חיידר: אתה שאלת מה אפשר לעשות.
עלא חיידר: אפשר לעשות הרבה דברים.
עלא חיידר: בחלק ממדינות אירופה לא רק עושים תזכיר השפעה על הבריאות, אלא גם עושים בדיקות.
עלא חיידר: אמנם יש בעיה להוכיח קשר סיבתי בין המחצבה עצמה ולבודד משתנים אחרים, אבל יש את עיקרון הזהירות המונעת.
עלא חיידר: המחצבה עצמה יכולה להיות הגורם המשפיע ביותר על בריאות התושבים.
עלא חיידר: אדוני, לפני שבוע בדיוק ביקשנו ממשרד הבריאות נתונים לגבי מחצבת ורד, ששם יש הפרה של חוקי סביבה והוגשו נגדה כתבי אישום.
עלא חיידר: ביקשנו ממשרד הבריאות נתונים לגבי תחלואה במחלות נשימתיות.
עלא חיידר: קיבלנו נתונים שמצביעים על כך שרק לבן אדם אחד יש בעיות נשימה, כאשר בשכונה שאני גר בה יש אולי עשרה מקרים, ואין בשכונה שלי, ברוך השם, מחצבה.
עלא חיידר: אני לא מאחל את זה לשום בן אדם.
עלא חיידר: אני אומר לכם: עכשיו זה כלפי הערבים, אבל עוד כמה שנים יהיו בתוך הסיפור הזה גם הרבה יהודים.
עלא חיידר: אני אומר את זה כמישהו שהוא שוחר איכות הסביבה.
עלא חיידר: מזמן הפסיקו לדבר על איכות הסביבה.
עלא חיידר: היום מדברים על צדק סביבתי.
עלא חיידר: צדק סביבתי זה לחלק את הרעות הסביבתיות כמו המחצבות, וגם לחלק את הטובות כמו הארנונה.
עלא חיידר: בנוסף, לשתף בהליך קבלת החלטות.
עלא חיידר: אני בדקתי את כל הוועדות המתייחסות לנושא המחצבה, ולא מצאתי שום אדם ערבי שם.
עלא חיידר: זו התוצאה.
עלא חיידר: בעצם, אנחנו צריכים לשאול את השאלות הנכונות.
עלא חיידר: ביישוב ביר אל מכסור יש 8,000 איש מול בעל עסק שלא מעניין אותו כלום.
עלא חיידר: אני גם כותב על זה דוקטורט.
עלא חיידר: אני לא בא לספר סיפורים.
עלא חיידר: כפי שאמר ד"ר חנא סוייד, צריך שיהיה דיון מקיף על נושא המחצבות.
עלא חיידר: אנחנו באגודת הגליל כתבנו שני דוחות רציניים.
עלא חיידר: 54% מהציבור שמתגורר מסביב למחצבות הינו ציבור ערבי.
עלא חיידר: 60% מהציבור בשלוש התב"ע הקרובות במרחק של 750 מטר מגורים סביב המחצבות הוא ציבור ערבי, בעוד שכולם יודעים את אחוזם באוכלוסייה.
עלא חיידר: אני אומר לזכותם של האנשים שעובדים במשרד הבריאות ובמשרד להגנת הסביבה: הם מאמינים בכל משפט שאנחנו אומרים, ולפעמים אומרים לנו: "אנחנו גם דוחפים אתכם".
עלא חיידר: ההחלטות צריכות להיות בדרג המיניסטריאלי ולא רק בדרג של עובדים, שלא נמצאים במקום של קבלת החלטות.
עלא חיידר: כארגון סביבתי וכארגון שוחר זכויות סביבתיות, אנחנו מבקשים שהאכיפה החוקתית תהיה יותר רצינית.
עלא חיידר: לא נסתפק בזה ששולחים התראה.
עלא חיידר: שנית, נבקש להגביל בשנים את העבודה של המחצבות, במיוחד במחוז הצפון.
עלא חיידר: שלוש, נבקש לזמן דיון רציני בנושא הארנונה.
עלא חיידר: לא ייתכן שמי שמת מזה אלה הם הערבים, בעוד מי שנהנה מזה הם תושבי משגב.
עלא חיידר: ארבע, נבקש שמשרד הבריאות יערוך מחקר רפואי רציני בשלוש אזורים: ורד, חנתון ועוד מקום, ויבדוק שכיחות התחלואה של מחלות נשימתיות בהשוואה לשכונות אחרות.
עלא חיידר: אני רוצה לסיים במשפט אחד: מחצבת ורד מגישה תוכנית הרחבה דומה.
עלא חיידר: היו התנגדויות של שני משרדי ממשלה: משרד המשפטים והמשרד להגנת הסביבה, שהתנגדו ועשו תזכיר השפעה על הסביבה חדש.
עלא חיידר: כמה ימים לפני שזה הגיע למועצה הארצית לתכנון ובנייה, הם הסכימו.
עלא חיידר: אני רוצה להגיד: זה לא רק עניין של בריאות.
עלא חיידר: יש פה שחיתות בכל מובן המילה.
עלא חיידר: יש פה שלטון מול בריאות הציבור.
עלא חיידר: הון מול שלטון.
תומר רוזנר: אני רוצה לשאול שאלה את נציגי הממשלה.
תומר רוזנר: אמר נציג משרד הבריאות: "זה משפר את המצב הקיים".
תומר רוזנר: אומרת הנציגה של המשרד להגנת הסביבה: "התוכנית מבחינת תזכיר השפעה על הסביבה מקובלת עלינו.
תומר רוזנר: אנחנו תומכים בה בהחלט.
תומר רוזנר: היא טובה".
תומר רוזנר: אמר נציג משרד הפנים: "השטחים של החציבה מצומצמים.
תומר רוזנר: התוכנית טובה".
תומר רוזנר: אם כך, למה התושבים מתנגדים?
תומר רוזנר: אם התוכנית כל כך טובה, למה הם מתנגדים?
יאסר חוג'יראת: אם היא כל כך טובה, כאשר המגרשים יתפנו אני מזמין אותם לבוא לגור שם.
יאסר חוג'יראת: אני נותן להם את זה בלי ארנונה אפילו.
יאסר חוג'יראת: אני אתן להם פטור מארנונה.
רומן טביקמן: התושבים רוצים להתקרב ולבנות בשטחים שהם בבעלות פרטית שלהם.
רומן טביקמן: הבעלות הפרטית היא לכיוון המחצבה.
חנא סוייד: אז הם אשמים שיש להם אדמות פרטיות?
חמד עמאר: ההתנגדות שלהם היא מההיבט הבריאותי.
רומן טביקמן: הוועדה המחוזית לא דנה בהיבט הבריאותי.
חמד עמאר: אבל היא צריכה לקבל תזכיר סביבתי.
רומן טביקמן: אין לה מנדט לדון בזה.
רומן טביקמן: תזכיר השפעה לסביבה אמור לכלול גם את ההיבט הזה.
רומן טביקמן: תמ"א 14 קבעה, שאם עושים תזכיר לסביבה זה כולל את מכלול הדברים האלה, והוא צריך לתת מענה גם לזה.
רומן טביקמן: תמ"א 14 לא קבעה שצריך לעשות עוד תזכיר סביבתי.
חנא סוייד: כאשר חוקקו את תמ"א 14 כל המודעות הסביבתית היתה בתחתית.
חנא סוייד: לא היתה מודעות סביבתית.
חמד עמאר: בוא נשמע את נציג משרד האנרגיה והמים.
שארבל שאחדה: אני מנהל אגף מחצבות ומכרות במשרד האנרגיה והמים, והמפקח על המכרות במשרד האנרגיה.
שארבל שאחדה: חומר גלם מוצאים איפה שהגאולוגיה מתאימה לחומר גלם.
שארבל שאחדה: אני לא יכול ללכת למישור החוף ולהוציא משם אבן לחצץ.
שארבל שאחדה: אני צריך למצוא את הסלע האיכותי.
שארבל שאחדה: החומר הזה נמצא באזור.
שארבל שאחדה: בגליל יש ובמרכז יש.
חמד עמאר: אבל לא ליד בתים.
חמד עמאר: בעתיד, צריך להסתכל שזה לא יהיה ליד בתים.
שארבל שאחדה: עושים את זה.
שארבל שאחדה: עושים תזכיר ועושים תוכנית שלא תפגע באנשים.
שארבל שאחדה: מחצבה היא דבר נימבי – not in my back yard - לא בחצר שלי.
שארבל שאחדה: אף אחד מכל הנוכחים כאן לא רוצים מחצבה ליד הבית.
חנא סוייד: האם אתה רוצה מחצבה ליד הבית שלך?
שארבל שאחדה: אני לא רוצה, כמו שאתה לא רוצה.
חנא סוייד: אתה נורמטיבי, ואנשים פה נורמטיביים.
שארבל שאחדה: כמו שהתנגדת למחצבת הר קוץ ליד עלבון, כך כל תושב שיש לו מחצבה ליד הבית זכותו להתנגד למחצבה.
שארבל שאחדה: המחצבה תוארה כאן כאילו היא עסק פרטי.
שארבל שאחדה: היא אכן עסק פרטי, אבל מאחוריה יש חומרי גלם שלא הולך לכיס של האדם הפרטי אלא לכיס של הציבור כולו.
שארבל שאחדה: זה חומר גלם שהולך לפיתוח, לתשתיות, לפרויקטים לאומיים בשבילם צריכים חומרי גלם.
שארבל שאחדה: מדובר בכל הכבישים שאנחנו מכירים: צומת סומך, צומת המוביל, צומת יגור, עוקף קריות.
שארבל שאחדה: כל זה באזור מחצבת חנתון.
שארבל שאחדה: כמו שציין כאן מנכ"ל עיריית שפרעם, רק לפני שנתיים נסגרה מחצבת שפרעם.
שארבל שאחדה: מחצבת שפרעם הפיקה בזמנים הטובים שלה שלושה מיליון טון.
שארבל שאחדה: את זה איבדנו תוך שנה במכה אחת.
שארבל שאחדה: בשנה האחרונה היתה למחצבה תפוקה של מעל מיליון טון, ופתאום בשנת 2011 אין מחצבה שתספק את חומר הגלם.
שארבל שאחדה: יש לנו מחצבה צמודה יותר, שהיא מחצבת חנתון, ואנחנו מצפים שהתפוקה שלה תעלה.
שארבל שאחדה: התפוקה שלה היום היא סדר גודל של 2.3 מיליון טון.
שארבל שאחדה: הצפי שהיא תעלה לשלושה מיליון וחצי טון.
שארבל שאחדה: בתוך המחצבה עצמה לא היתה הרחבת גבולות.
חמד עמאר: עד כמה שנים?
שארבל שאחדה: סדר גודל של 38,000,000 טון.
שארבל שאחדה: אם נחלק את זה לתפוקה של שלוש או שלוש וחצי, אנחנו מדברים על פעילות של 12-15 שנה.
קריאה: 17 שנה.
שארבל שאחדה: אם מחלקים 38 ל-3.5 לא יוצא 17.
חמד עמאר: אני לא אתווכח איתך אם זה 12 או 17.
חמד עמאר: גם 12 שנים זה הרבה.
חמד עמאר: מדברים על סדר גודל של 15 שנה אורך טווח פעילות של המחצבה, ואז המחצבה הזו תיסגר ותצא לשיקום, בדומה למחצבת שפרעם.
חמד עמאר: המחצבה הזו לא הולכת להיות מורחבת עוד יותר.
חמד עמאר: במסגרת תמ"א 14 ב' לא תהיה הרחבה.
חמד עמאר: אנחנו מבקשים שניתן יהיה לנצל עד תום את העתודות שנמצאות בתוך הקונטור של המחצבה עצמה.
חמד עמאר: חומר גלם הוא חומר מתכלה.
חמד עמאר: למה הכוונה?
חמד עמאר: זה חומר שאנחנו לא יכולים לייצר אותו.
חמד עמאר: אנחנו לא יכולים לייצר סלע.
חמד עמאר: אנחנו משתמשים בסלע לצרכים שלנו, לצרכים של כולם ולא לשימוש פרטי.
גאלב מג'אדלה: אבל ההכנסה הולכת לכיס הפרטי.
שארבל שאחדה: זה עסק פרטי, אבל חומר הגלם הולך למדינה.
חמד עמאר: אני מכיר את הבעיה.
חמד עמאר: הרבה אנשים פונים אלינו.
חמד עמאר: יש מחסור איום במדינת ישראל של חומר גלם.
גאלב מג'אדלה: אדוני היו"ר, אין מחסור.
שארבל שאחדה: יש מחסור.
גאלב מג'אדלה: אין מחסור, כי הממשלה לא מעודדת שימוש בחומרים ממוחזרים.
שארבל שאחדה: היא מעודדת שימוש בחומרים ממוחזרים.
גאלב מג'אדלה: אלפי טון עומדים.
גאלב מג'אדלה: אני הייתי במחצבה שבה ממחזרים.
גאלב מג'אדלה: אני עומד בראש השדולה למחזור.
גאלב מג'אדלה: ליד ראש העין אלפי טון עומדים, והממשלה לא מעודדת שימוש בחומר ממוחזר.
גאלב מג'אדלה: הממשלה, בפרויקטים שלה, בפרויקטים של מע"צ ואחרים, צריכה להשתמש בחומרים הממוחזרים.
גאלב מג'אדלה: אלה חומרים יותר טובים ויותר זולים ב-15%.
גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה חומר, יש חומר.
שארבל שאחדה: המדינה כן מעודדת.
שארבל שאחדה: גם אם הולכים לכיוון הזה ומנצלים 90% או 100% מהחומר הממוחזר, אנחנו עדיין מדברים על סדר גודל מהתפוקה, מהביקוש הכלל ארצי שאנחנו צריכים.
תומר רוזנר: אתה אומר שאתם מעודדים את הנושא של המחזור.
תומר רוזנר: אתם תמכתם בזמנו בתיקון לפקודת המכרות, שיאפשר מחזור בשטחי המחצבות.
תומר רוזנר: התקנות, שהמשרד להגנת הסביבה רוצה להתקין בנושא הזה – לפחות לפי הדברים שנמסרו לי - נתקלות בהתנגדות של משרד האנרגיה והמים.
שארבל שאחדה: מכל מיני סיבות.
שארבל שאחדה: אנחנו חוששים ממצב, שחומר גלם שייכנס למחצבות יסתום את הבור של המחצבות.
תומר רוזנר: אז איך אתם מעודדים את העניין?
שארבל שאחדה: יש מחצבות שכבר אושרו.
חנא סוייד: באופן קונספטואלי.
שארבל שאחדה: הועלתה כאן התוכנית של ורד ערה.
שארבל שאחדה: שם יש שטח המיועד למחזור.
גאלב מג'אדלה: השר ארדן תקוע בממשלה יותר משנה עם התקנות, שהם מונעים את הקידום שלהן.
שארבל שאחדה: עלתה כאן טענה לא נכונה, ש-100% מהמחצבות נמצאות במגזר הערבי.
שארבל שאחדה: במחוז מרכז מדובר על 100% ליד יישובים יהודים.
שארבל שאחדה: במחוז ירושלים מדובר על 100% ליד ישובים יהודים.
שארבל שאחדה: צריכים פריסה של מחצבות בכל הארץ, בצורה הגיונית, על מנת שיהיה חומר גלם.
חמד עמאר: בנושא הזה אני מקבל את הדעה שלך.
חמד עמאר: בגליל, אין מה לעשות, הרוב הם תושבים ערבים.
חמד עמאר: לכן, לא צריך לקחת את זה למקום הזה.
חנא סוייד: עוד מעט יתחילו לחשוב על טרנספר.
שארבל שאחדה: צריך לדייק בדברים שנאמרו.
שארבל שאחדה: יש דברים שנאמרו והם לא מדויקים.
עלא חיידר: הוא מטעה.
שארבל שאחדה: יש חשיבות גדולה לאשר את המחצבה הזו.
שארבל שאחדה: אם המחצבה הזו תיסגר, פירוש הדבר שאנחנו לא נצליח להבטיח אספקה סדירה של חומרי גלם, בעיקר למחוז צפון – למרחב הגיאוגרפי של המחצבה.
שארבל שאחדה: פירוש הדבר שצריכים להוביל חומר גלם מאזורים יותר מרוחקים.
שארבל שאחדה: אולי מדרום הארץ.
שארבל שאחדה: לזה יש השלכות סביבתיות יותר חמורות.
חנא סוייד: אתה קבעת קביעה כאן.
חנא סוייד: אתה אמרת שחומרי מחצבה הם חומרים מתכלים.
חנא סוייד: אתה קבעת את זה.
חנא סוייד: אני בז לקביעה הזו.
חנא סוייד: איזו קביעה זו?
חנא סוייד: האם חומר מחצבה הוא חומר מתכלה?
חנא סוייד: האם הוא מתאדה?
חנא סוייד: אם כל העובדות שהבאת כאן מבוססות מדעית כמו העובדה הזו, אז אני לא לוקח שום דבר ממה שאמרת.
שארבל שאחדה: זה מבוסס מדעי.
חנא סוייד: חומר אגרגטים מתכלה?
חנא סוייד: מה זה מתאדה?
חנא סוייד: מה זה סובלימציה?
חנא סוייד: בנוסף, אני לא משוכנע שיש מחסור במחוז הצפון בחומרי גלם.
חמד עמאר: בנקודה הזו, אני מכיר את המצב.
חמד עמאר: הרבה פנו אלינו בנושא.
חמד עמאר: באמת יש מחסור במחוז הצפון.
גאלב מג'אדלה: יש עכשיו רצון שלכם לפתוח את המכרזים.
גאלב מג'אדלה: מינהל מקרקעי ישראל רוצה לפתוח את המכרזים, כדי להבטיח שהמכרזים האלה יפעלו על פי נהלים תקינים מבחינת המכרז של שליטה.
גאלב מג'אדלה: האם זה נכון?
רומן טביקמן: זה קשור למינהל.
גאלב מג'אדלה: אבל משרד הפנים צריך לדעת את זה.
גאלב מג'אדלה: אתם מתואמים מבחינת תכנון.
רומן טביקמן: תכנון זה משהו אחר ומכרזים זה משהו אחר.
גאלב מג'אדלה: בדיון המשלים שהיו"ר יקבע, אנחנו נביא לכם עובדות חדשות: הקשר בין הון ושלטון בנושא המחצבות.
גאלב מג'אדלה: נראה לכם מי זוכה במכרזים של המחצבות.
גאלב מג'אדלה: יהיו לכם קצת כמה הפתעות.
גאלב מג'אדלה: אני לוקח עליי את המשימה.
רומן טביקמן: אני חוזר לשאלה של אדוני בקשר לתכנון – כמה שטח משתחרר.
רומן טביקמן: כל השטחים האלה, שהם 115 דונם, משתחררים מהמחצבה לשטח חקלאי.
חנא סוייד: אדמה משוחררת.
חמד עמאר: האם זו אדמה פרטית שמשוחררת?
רומן טביקמן: אין לי מושג.
רומן טביקמן: הסמיכות המיידית פה לשכונת והבדל.
רומן טביקמן: אם באמת היו חוצבים פה, המרחק היה 50 מטר.
יאסר חוג'יראת: אבל זה לא גבול המחצבה.
יאסר חוג'יראת: הקו הכחול הוא יותר למעלה.
יאסר חוג'יראת: השטח המשוחרר הוא לא בגבול הכחול של המחצבה.
רומן טביקמן: זה גבול המחצבה.
רומן טביקמן: לגבי ההשתתפות של נציגי המעוטים בקבלת החלטות על המחצבות, אני רוצה להגיד שהתוכנית הזו עברה שתי ועדות מקומיות לפני שהגיע לוועדה מחוזית.
רומן טביקמן: אחת מהן היתה ועדת גבעות אלונים, כאשר נציגי שפרעם, נציג אעבלין, נציגי ביר אל מכסור, נציגי כפר מנדא, היו חברים בוועדה.
חמד עמאר: הם אישרו את זה?
רומן טביקמן: הם המליצו על התוכנית הזו להפקדה.
חמד עמאר: נציג משגב, בבקשה.
צור אבלס: כמי שעוסק בתחום איכות הסביבה במשגב, אני מאמין - - -
גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על ארנונה ולא על איכות סביבה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על מה שהם מקבלים.
חמד עמאר: בוא נשאיר את הנושא של הארנונה.
גאלב מג'אדלה: אין לנו טענות אליכם בנוגע לאיכות הסביבה.
גאלב מג'אדלה: אתם לא הזרוע המקצועית.
צור אבלס: כמי שאמונים בשטח, נמצאים במחצבה ומכירים אותה, אנחנו מאמינים אמונה שלמה שאישור התוכנית ישפר את המצב הסביבתי בביר אל מכסור.
צור אבלס: אי אישור התוכנית יגרום להימשכות המצב הקיים.
חנא סוייד: האם יש לכם אחריות אזורית, או רק במועצה האזורית שלך?
חמד עמאר: בוא תתמקד במחצבה שלך, ואל תיכנס לעניינים של אל מכסור ותגיד אם זה משפר או לא משפר.
חמד עמאר: זה לא תחום השיפוט שלך.
צור אבלס: תוכניות איכות האוויר נעשות בביר אל מכסור, בין היתר.
חנא סוייד: האם אתם אמונים עליהן?
חנא סוייד: האם אתם מבצעים אותן?
חנא סוייד: האם היה מקרה בו אתם פניתם למחצבה, התרעתם, ביקשתם או הענשתם אנשים בגלל שהם לא פעלו על פי חוק?
חנא סוייד: האם היה מקרה אחד כזה?
צור אבלס: אנחנו מתריעים בכל פעם, ויש גם פתרון לבעיות של חריגות.
חנא סוייד: האם הענשתם פעם?
חנא סוייד: הרי הסמכות היא שלכם, של ראש המועצה שלכם.
צור אבלס: לא הענשנו.
חנא סוייד: אז למה לסמוך עליכם?
חמד עמאר: האם יש השפעה סביבתית של המחצבה על אזור משגב?
צור אבלס: על שכונת חוסנייה.
חמד עמאר: שכונת חוסנייה אמורה לעבור לאל מכסור.
חמד עמאר: חוץ מזה יש השפעה?
חנא סוייד: הכוונה היא למשגב פר אקסלנס.
צור אבלס: דמיידה שייכת למשגב פר אקסלנס.
צור אבלס: רבע מתושבי משגב הם בדואים.
חמד עמאר: לא אמרנו בדואים או לא בדואים.
חמד עמאר: אני שואל אם יש השפעה של המחצבה על התושבים של משגב.
צור אבלס: היישוב דמיידה הוא מחוץ לתחום השפעה.
חמד עמאר: אין השפעה.
צור אבלס: אני רק רוצה להתריע ולומר, שהשארת המצב הקיים תמשיך את המפגעים שעליהם דיבר ראש מועצת ביר אל מכסור, וחבל.
צור אבלס: אם יאשרו את התוכנית, המצב שלהם ישתפר.
חמד עמאר: אני חושב שהיתה טענה מאוד קשה של משרד הפנים נגד הוועדה, שהיו בה נציגים מעיריית שפרעם ומביר אל מכסור.
חמד עמאר: נאמר שאתם תמכתם בתוכנית.
עומר מלאכ: אנחנו כן התנגדנו.
עומר מלאכ: אני מחזיק בידי את ההתנגדות שלנו.
עומר מלאכ: אמנם ההתנגדות שלנו לא התקבלה בוועדה.
חמד עמאר: אבל אתם הייתם הרוב.
עומר מלאכ: הוגשו התנגדויות גם מאעבלין ומשפרעם.
חמד עמאר: הוא אומר שבוועדה המקומית התוכנית אושרה.
חמד עמאר: הרי מי שמצביע בוועדה המקומית זה אתם.
חמד עמאר: האם אישרתם את זה בהצבעה?
עומר מלאכ: לא.
חמד עמאר: אם זה לא נכון, תביאו את העמדה שלכם שזה לא אושר.
חמד עמאר: המחוז אומר שאתם אישרתם את זה בוועדה המחוזית.
חמד עמאר: אם זה לא נכון, תביאו את העמדה שלכם לוועדה.
חמד עמאר: תתקנו את העמדה שלכם.
חמד עמאר: אני לא מדבר על התנגדות.
חמד עמאר: אני שואל, האם הוועדה המקומית אישרה או לא אישרה.
חמד עמאר: משרד הפנים אומר שהוועדה המקומית אישרה.
עומר מלאכ: היא לא אישרה.
חמד עמאר: אז תבדקו את העמדה שלכם, ותשלחו אותה לוועדה.
חנא סוייד: תבדקו את זה, ותסתרו את מה שהוא אמר.
עלא חיידר: קודם כל, מרחב התכנון הוא משגב.
חמד עמאר: אבל הוא מדבר גם על גבעת אלונים.
עלא חיידר: באעבלין אמנם הם ניזוקים כמו בשפרעם וביר אל מכסור, אבל אעבלין היתה חלקה אחת פרטית.
עלא חיידר: הם הכניסו אותה לתוכנית מבלי לשאול את בעל הקרקע.
עלא חיידר: ביום הדיון עצמו, אם הוא היה מסרב שהתוכנית תאושר, כל התוכנית היתה נופלת.
עלא חיידר: הם באו ואמרו: "אנחנו נשלם לך עבור כל דונם כמה מאות אלפי דונמים.
עלא חיידר: לצערי הרב, הם קנו אותו".
חנא סוייד: כאילו שזה משנה אם המועצות מסכימות או לא מסכימות.
חנא סוייד: יש מועצות שלא מסכימות.
חמד עמאר: אני לא מדבר על המועצה.
חמד עמאר: אני דיברתי על הוועדה המקומית.
חמד עמאר: הוא טען שהוועדה המקומית אישרה.
חמד עמאר: אם הוועדה המקומית אישרה, זה לא בסדר בכלל.
חמד עמאר: זה לא תקני.
עלא חיידר: אני מבקש לשאול את רומן, איזו ועדה מקומית אישרה.
חמד עמאר: הוא אמר גבעת אלונים.
עלא חיידר: זה שייך למשגב.
עלא חיידר: זה לא בתחום השיפוט שלנו.
חמד עמאר: איזה ועדות אישרו את זה?
רומן טביקמן: שתי ועדות: ועדת משגב וגבעות אלונים.
רומן טביקמן: התוכנית נמצאת בשני מרחבים.
חמד עמאר: האם גבעת אלונים של שפרעם אישרה את זה?
רומן טביקמן: המליצה.
חמד עמאר: המליצה זה אישרה.
גאלב מג'אדלה: האם אפשר לקבל את הפרוטוקול של הוועדה שהמליצה?
גאלב מג'אדלה: רומן, האם אתה מוכן להעביר ליו"ר את הפרוטוקול?
רומן טביקמן: אין לי אותו כאן.
גאלב מג'אדלה: כבוד סגן המתכנן, אמרת דבר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מאוד מאמינים לך, אבל אנחנו מבקשים שתעביר את הפרוטוקול של הוועדה בשיתוף שפרעם, אעבלין, גבעות אלונים, שאישרה את התוכנית והמליצה עליה לוועדה המחוזית.
עלא חיידר: זו לא השאלה.
עלא חיידר: אנחנו צריכים לדון בשאלות המהותיות.
חמד עמאר: יש משקל חשוב לנקודה הזו.
חמד עמאר: ברגע שוועדה מקומית מאשרת את זה, ממליצה ומעבירה את זה למחוז והעמדה של המחוז היא שהוועדה המקומית אישרה, יש משקל כבד לנושא.
עלא חיידר: אני מסכים, אבל חלק גדול של השטח נמצא בתחום שיפוט משגב.
חמד עמאר: אני רוצה לסכם את הישיבה.
חמד עמאר: ועדת הפנים קוראת לוועדת הערר לשקול את הטענות של התושבים בכובד ראש ולהיות בתיאום עם ראשי היישובים בכל הנוגע להתקדמות התוכנית.
חמד עמאר: אני פונה למשרד הפנים בקשר לחלוקה שווה של הארנונה שם.
חמד עמאר: אנחנו רוצים לקבל תשובה ברורה בנושא.
חמד עמאר: לא יכול להיות שהיישובים שנפגעים שם: אל מכסור, שפרעם ואעבלין, לא נהנים מהנושא של הארנונה בכלל וסובלים את כל הזיהום.
חמד עמאר: אנחנו נבקש לקיים דיון המשך לנושא הזה.
חמד עמאר: אני קורא לנציג משרד הפנים להעביר לי את הפרוטוקול של גבעת אלונים, שממליצה ומאשרת את ההפקדה, בהקדם האפשרי.
אורי מקלב: זו בעצם הצעת חוק, שהפכה להצעה לסדר.
אורי מקלב: חה"כ חנא סוייד, בבקשה.
חנא סוייד: כפי שאמרת, מדובר בהצעת חוק, שלאחר הסכמה עם הקואליציה, הפכתי אותה להצעה לסדר.
חנא סוייד: אני לא יודע מה אפשר לעשות, מה אפשר להוציא מהסדר כזה של הפיכת הצעת חוק להצעה לסדר, אבל טוב שאנחנו מקיימים את הדיון הזה, במיוחד בנושא שאתה ואני דיברנו בו הרבה והיו לנו עליו הרבה ויכוחים במסגרת הדיונים על הרפורמה בתכנון והבנייה.
אורי מקלב: לא במקרה אנחנו מתכנסים כאן.
אורי מקלב: אנחנו באותו צד בעניין הזה.
אורי מקלב: אני מאוד מזדהה ומעריך את הצעת החוק שלך.
אורי מקלב: חבל לי שהיא הפכה להצעה לסדר, אבל אולי היא תחזור בחזרה להיות הצעת חוק.
חנא סוייד: הכוונה והמטרה העיקרית של הצעת החוק שלי היא לתת תמיכה, ולו צנועה, של המדינה, של המערכת והממסד, למשפחה שרוצה לרכוש דירה ראשונה.
חנא סוייד: התמיכה הזו תהיה בצורה של פטור מהיטל השבחה.
חנא סוייד: היטל השבחה זה היטל שהוא תוצאה של החלטה מנהלית, החלטה של מוסדות התכנון להעלות את הערך של נכס מסוים - של קרקע שאפשר לבנות עליה.
חנא סוייד: על הרווח הזה או ההתעשרות הזו של האזרח הוא חייב לשלם מס בצורה של היטל השבחה.
חנא סוייד: בעיקרון, זה דבר צודק שמי שמתעשר בגלל ההחלטה מנהלית צריך לשלם מס, כמו כל אזרח שעובד ומשלם מס.
חנא סוייד: על אחת כמה וכמה אם הוא מרוויח כתוצאה מהחלטה מנהלית.
חנא סוייד: יחד עם זאת, לרעיון של היטל השבחה בחוק התכנון והבנייה יש בסיס סוציאלי.
חנא סוייד: יש סעיפים בחוק התכנון והבנייה הקיים (התוספת השלישית), במיוחד סעיף 19, שיש שם מרכיבים וסעיפים המדברים על פטור למשפחות בתנאים מסוימים, כאשר הפטורים האלה ניתנים על בסיס סוציאלי, כגון שיקום שכונות.
חנא סוייד: היה סעיף שבפסיקה בוטל.
חנא סוייד: הצעת החוק שלי באה לתקן ולהגיד, שמי שזכאי לסיוע ממשרד השיכון ברכישת דירה - מי שיש לו תעודת זכאות - יקבל פטור מהיטל השבחה.
אורי מקלב: זה בוטל בעקבות כך שאין עזרה.
אורי מקלב: שלא יחשבו שזה בוטל בגלל שזה משהו לא צודק.
אורי מקלב: החלק הראשון שהוא צודק בוטל.
חנא סוייד: היתה שם שרשרת החלטות, שהבסיס שלה היתה טעות.
חנא סוייד: היתה טעות דפוס בחוק התכנון והבנייה, כפי שהוא חוקק בכנסת.
חנא סוייד: היתה פסיקה של בג"צ שהסתמכה על הטעות הזו, ואחר כך בג"צ חזר ותיקן את עצמו.
חנא סוייד: לפני כן, הסעיף הזה של תעודת זכאות בא לבג"צ, ובג"צ על פי הפסיקה המוטעית ביטל אותו.
חנא סוייד: כלומר, היתה כאן מערבולת ששללה את זה.
אורי מקלב: זה היה על קבוצות רכישה.
חנא סוייד: זה היה על בנייה על קרקע בטולה.
אורי מקלב: אני קורא לזה קבוצת רכישה.
חנא סוייד: זה אותו דבר.
אורי מקלב: קבוצה קונה קרקע, ועכשיו מתווספת עוד קרקע.
אורי מקלב: האם מקבלים פטור על דירה אחת או על הכל?
אורי מקלב: לזה התכוונתי.
אורי מקלב: ישבנו כאן הרבה שעות בדיונים על הרפורמה בתכנון ובנייה, ולכן אנחנו מתמצאים בחוקים האלה.
אורי מקלב: חה"כ סוייד הוא דוקטור בעניין הזה.
אורי מקלב: הוא לימד אותי.
אורי מקלב: אני תלמיד שלו בנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן כמעט באופן מקצועי.
אורי מקלב: סעיף 19 נותן פטורים.
חנא סוייד: סעיף 19ג(1) נותן פטורים.
אורי מקלב: גברת צביה אפרתי, שלום.
אורי מקלב: בדיוק דנו בחלק שלך - החלק שמשרד השיכון נתן פטור, כמו שיקום שכונות.
אורי מקלב: זה בוטל בטעות, ולא בגלל שהעיקרון לא נכון.
אורי מקלב: זה בוטל בעקבות פסיקה מוטעית, ולא בגלל שמישהו חלק על העיקרון שצריך עזרה סוציאלית מתוך היבטים סוציאליים.
אורי מקלב: חה"כ סוייד אומר, שבנושא דיור יש היבטים סוציאליים.
חנא סוייד: זה הבסיס של היטל ההשבחה.
חנא סוייד: זה צדק חלוקתי, שבא לתת הנחות ופטורים למי שלא יכול או למי שיש אמצעים מוגבלים.
חנא סוייד: אחד הפרדוקסים בסאגה שהביאה בסופו של דבר לביטול הסעיף הנוגע לזכאות, הוא שבפסיקה של בית המשפט העליון, לגבי המקרה של קבוצות רכישה, צמצמו את התחולה של הסעיף הזה לא לגבי מי שבונה בית חדש אלא למי שיש לו בית קיים פחות מ-120 מטר ורוצה להרחיב אותו.
חנא סוייד: יש לו שתי אופציות: או שהוא מרחיב אותו, או שהוא הורס אותו ובונה אותו מחדש.
חנא סוייד: למי שהורס ובונה מחדש או למי שמרחיב מגיע פטור, אבל למי שרוצה לבנות בית חדש לא מגיע פטור.
חנא סוייד: אני חושב, שמצבו של מי שיש לו בית של 80 מטר מרובע יותר טוב, והוא פחות נזקק לעזרה של המדינה מאשר אחד שאין לו בית בכלל.
חנא סוייד: זה הפרדוקס.
חנא סוייד: השורה התחתונה – במיוחד בתקופה הזו שבה מדברים הרבה על העלייה המטאורית במחירי הדיור במדינה.
חנא סוייד: הבעיה הזו היא לא בעיה חדשה.
חנא סוייד: הבעיה הזו היא כבר בת 3-4 שנים.
חנא סוייד: הממשלה מדברת כל הזמן: עשינו, נעשה, עוד חוק וד"ל ועוד חוק בקנה לאפשר לקופות גמל להשקיע את הכסף שלהם בבניית דירות להשכרה – כל מיני אמצעים וכל מיני סעיפי חקיקה, שבסופו של תהליך לא עוזרים.
חנא סוייד: מחירי הדיור לא יורדים, אלא רק במידת הטעות הסטטיסטית של המדידה: 1%-3%.
חנא סוייד: זו לא ירידה.
חנא סוייד: אנשים לא קונים כרגע, כי הם ממתינים.
חנא סוייד: הם לא רוצים לקנות דירות יקרות, הם ממתינים ואומרים: "אולי המחירים ירדו.
חנא סוייד: " חוסר הביקוש הוא שגורם לכך שהמחירים קצת התמתנו ולא ממשיכים לעלות.
חנא סוייד: מכל הצעדים שהממשלה נקטה עדיין לא נמצאה תרופה למחלה.
חנא סוייד: אני מציע תרופה ישירה: מי שרוכש דירה ראשונה יהיה פטור מהיטל השבחה.
חנא סוייד: אומרים שזה יגרום להפסד הכנסה לרשויות המקומיות.
חנא סוייד: כל דבר שמפחית את ההכנסה של הרשויות המקומיות מהאזרח, הממשלה באה ואומרת שזה בלתי אפשרי כי זה פוגע ברשויות המקומיות.
חנא סוייד: כאשר הממשלה באה ומורידה את מענקי האיזון ב-50%, זה בסדר גמור.
חנא סוייד: אני יצאתי מנקודת הנחה נוספת, שהרפורמה כבר בצד וכנראה שלא יקיימו אותה.
חנא סוייד: שם יש מוקשים שהם הרבה יותר גדולים, ואנחנו טיפלנו בהם.
אורי מקלב: אני רוצה לספר לך סודות מהחדר.
אורי מקלב: בחדרים פה יש כל מיני פגישות של יו"ר הוועדה הקבוע עם כל מיני גופים שמנסים לעורר ולהחיות את החוק בצורה מוגבלת – אולי לא כל החוק אלא רק חלק מהחוק.
אורי מקלב: אתה לא איש בשורה, אבל כל זמן שזה ככה זה בסדר.
אורי מקלב: כל דחייה לטובה.
חנא סוייד: במיוחד בקטע הזה של היטל השבחה, כי שם הלוקשים הרבה יותר משמעותיים.
חנא סוייד: אני לא יודע עם מה נצא מהישיבה הזו, אבל אני רוצה שנתווה דרך שעל פיה ההיבטים והמרכיבים הסוציאליים בתוספת השלישית בהיטל ההשבחה יאומצו, יסודרו, ויחוזקו, על מנת לעשות צדק חלוקתי, על מנת לעשות צדק עם השכבות החלשות, על מנת לתת טיפול לבעיה של עליית מחירי הדיור.
אורי מקלב: אני רוצה להתייחס גם כחבר כנסת מן השורה, כאילו הייתי יושב פה ומביע הזדהות מוחלטת עם הצעת החוק הזו, שכרגע היא הצעה לסדר.
אורי מקלב: חה"כ חנא סוייד לא מייצג עכשיו מגזר מסוים.
אורי מקלב: אני לא יודע מי חתום על הצעת החוק.
אורי מקלב: אני הייתי חותם עליו בשתי ידיים.
אורי מקלב: לפי דעתי, זה קשור לכלל תושבי מדינת ישראל, כלל התושבים שאין להם דירה.
אורי מקלב: הדברים נכונים שבעתיים כאשר אנחנו מדברים על הציר הזה של מצוקת הדיור.