GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוני גרטי: זה יגיע לתת ניצול של תשתיות עירוניות קיימות ושל שטחים עירוניים לכל דבר – שאינם שטחים פתוחים.
יוני גרטי: אי אפשר להחיל את החוק על השטחים האלה.
יוסי פלוג: אני מיפו.
יוסי פלוג: מה שאמרו מר וקנין ומר קייזר רק מחדד את הצורך בחוק הזה.
יוסי פלוג: החוק בא להגן על ערך רוחני, ששייך לכולם, מול ערכים נדל"ניסטיים-כלכליים שמיוצגים ע"י מר וקנין, מר קייזר והאחרים.
יוסי פלוג: זה מראה עד כמה החוק דרוש ומחויב המציאות.
יוסי פלוג: אני חושב שאחרי שנצמצם את כל הסעיפים ממילא נגיע להצעת החוק הממשלתית.
יוסי פלוג: לעניין הוויכוח על רצועה של 300 מטר לעומת 500 מטר: אני בעד רצועה רחבה יותר, של 500 מטר – אבל גם 300 מטר זה בסדר, כי ממילא יהיו חריגות ויהיו ועדות.
יוסי פלוג: בסוף ישנו את הדברים.
יוסי פלוג: עקרונית החוק הכרחי.
יוסי פלוג: הדוברים הראו באופן חד משמעי מדוע הוא נחוץ.
דניאל קייזר: ומר פלוג כבר הסביר איך יעברו עליו.
משה גפני: אני פונה לנציגת המשרד לאיכות הסביבה: האם תוכלו לערוך את הסקר המופיע בסעיף קטן (ד) בתוך חודש וחצי?
גלית כהן: כתוב שיש לקיימו שנה וחצי מיום כניסת החוק לתוקפו.
מרים פרנקל-שור: משרד המשפטים מציע למחוק את סעיף קטן (ד), אבל מצד שני הרעיון שבו מובן.
מרים פרנקל-שור: קשה מאוד לקבוע רצועה בגודל אחד חד וחלק לאורך כל החופים, וצריכה להיות סטייה כלשהי במקומות מסוימים.
מרים פרנקל-שור: הרעיון הוא שהמשרד יערוך סקר ויאמר לוועדה באילו מקומות יש לשנות את גודל רצועת החוף.
משה גפני: אנחנו לא רוצים להכניס זאת בחוק, אבל מעוניינים לדעת במה מדובר.
משה גפני: האם המשרד לאיכות הסביבה יכול לעשות זאת?
רות רוטנברג: חודש וחצי לא יספיק לנו.
רות רוטנברג: אבדוק במשרד מה לוח הזמנים הריאלי ואודיע על כך לוועדה.
רות רוטנברג: כדי לערוך סקר צריך תקציב ויש לערוך מכרז.
גילי קירשנר: לנו יש צילומי אוויר.
כרמית פינס-קדמי: ויש מסמך של הוועדה למימי חופים.
כרמית פינס-קדמי: הוא כולל הכל.
יהודית נאות: המסמך הזה קרוב לגיבוש.
יהודית נאות: לא צריך להמציא את הגלגל.
משה גפני: מתי תוכל הוועדה לקבל תשובה לשאלה זו?
גלית כהן: נבדוק את העניין ונודיע זאת לוועדה בתוך שבוע.
משה גפני: זוהי בעיה מהותית.
משה גפני: אם המשרד לאיכות הסביבה יוכל לומר לוועדה מה המצב ברצועות חוף מסוימות – לא ניאלץ לקבוע קביעה כללית אחת ולהסתבך אחר כך עם סעיף קטן (ד) שבו נקבע שיש לערוך סקר וניתנות סמכויות.
משה גפני: אם יבוצע סקר נדע איפה אנחנו עומדים ונוכל להשלים את החקיקה בנושא זה.
רות רוטנברג: בהכירי את המערכות הממשלתיות נראה לי שלא כדאי לסמוך על עריכת הסקר – אם רוצים לקדם את החוק.
רות רוטנברג: אנחנו נבדוק את העניין בתוך שבוע, ונודיע לוועדה אם הדבר אפשרי.
רות רוטנברג: בהכירי את המערכות, קשה לי להאמין שזה אפשרי.
משה גפני: אתן לאחרים להשלים את דבריהם, אבל אני מציע לסכם את העניין באופן הבא: רוחבה של רצועת החוף יהיה 300 מטר ולא 500 מטר; לעניין סעיף קטן (ד) נמתין שבוע ימים למשרד לאיכות הסביבה.
יהודית נאות: האם לא תתקבל החלטה עד שתינתן תשובה?
משה גפני: אני מציע לקבל היום החלטה, גם לעניין סעיף קטן (ד).
משה גפני: אם יוזמן סקר – הבעיה של סעיף קטן (ד) נפתרה.
משה גפני: אם לא, אני מציע שנוציא את הסעיף.
משה גפני: אחרת ניתן סמכויות נרחבות לשר.
יהודית נאות: לכן אני רוצה שהעניין הזה יהיה כפוף לאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
מרים פרנקל-שור: אבל משנים בעצם את מהות החוק.
מרים פרנקל-שור: אם קובעים בחקיקה ראשית שהמרחק יהיה 100 מטר – או 500 מטר – השר לאיכות הסביבה לא יכול לשנות את תחולת החוק במקום מסוים.
טל גיז: אלה הוראות פליליות.
טל גיז: הנוגעים בדבר לא יידעו מה איפה הם עומדים.
משה גפני: לכן חשוב לי הסקר, כך נוכל להוציא את נושא הסמכויות מהסעיף.
דניאל קייזר: אבל צריך לערוך גם סקר בעלות וסקר ייעודי קרקע.
יהודית נאות: מר קייזר לא מבין מאיפה החוק נולד ומה הוא בא לשרת.
יהודית נאות: לא ייתכן שמהנדס עיר ידבר בשם הנדל"ן.
יהודית נאות: האם אני זו שצריכה לייצג את ערכי הטבע והנוף?
יהודית נאות: ואם לא הייתי חברת כנסת, וגם עוזי לנדאו לא היה כאן – מה היה קורה?
יהודית נאות: יש כאן קומץ של אנשים שמגן על זכויות נדל"ן.
יהודית נאות: איך זה שמהנדס העיר לא דורש שהחוק יחוקק מהר ככל האפשר?
סיגל יאיר: מרכז השלטון המקומי לא מגן על הנדל"ן.
יהודית נאות: במקום הערות ענייניות לחוק – שמים מקלות בגלגלים.
יהודית נאות: שמענו את אותן טענות ארבע פעמים.
מיקי ליפשיץ: אני מנכ"ל החברה להגנת הטבע.
מיקי ליפשיץ: אינני יכול להתחייב בשם המשרד לאיכות הסביבה או בשם רשות הטבע והגנים, אבל חומר ברמת JSC לגבי כל רצועת החוף בצורה סדורה.
מיקי ליפשיץ: לרשות הטבע והגנים יש חומר בנושא הים.
מיקי ליפשיץ: לכן אני מבקש להיאחז בסעיף הזה ולתת לנו זמן מוגבל כדי להביא את הסקרים.
משה גפני: המשרד לאיכות הסביבה הוא שעומד מולנו, ומר ליפשיץ נמצא עמם בקשר.
משה גפני: אם אפשר יהיה לסייע למשרד להגיע למסקנה חיובית בתוך השבוע הזה – יהיה זה שכרנו.
משה גפני: מאוד ייתכן שאם נגיע למסקנה שהמשרד לאיכות הסביבה לא מסוגל לערוך את הסקר – נערוך את הסקר בעצמנו.
משה גפני: בכוונתי לקחת את החוק ברצינות.
זהר לביא: אני מבקש להעיר הערות, אך אינני מקבל את רשות הדיבור.
משה גפני: אאפשר זאת בהמשך.
טל גיז: אני מבקשת להעיר הערות גם לסעיפים קטנים (ה) ו-(ו) לסעיף 2.
טל גיז: סעיף קטן (ה) הוא סעיף מיותר.
טל גיז: ברור שכשה
טל גיז: חוק חל באזור מסוים ההוראות שלו חלות על כולם.
טל גיז: לעניין סעיף קטן (ו), אני מבקשת להבין האם הכוונה שהוראות תסקיר ההשפעה על הסביבה ואישור תכנית שפוגעת בזרימת חול יחולו רק באזור של מי החופים?
אלי בן ארי: זה רלוונטי למשל כשבונים אי מלאכותי, מבקשים שהוא יהיה קצת יותר בתחום החוף.
אלי בן ארי: אלה הנושאים הרלוונטיים היחידים.
אלי בן ארי: הכוונה היא לתחום מי החופים.
משה גפני: נכון שיש לוותר על סעיף קטן (ה).
יהודית נאות: במדינה מתוקנת הוא מיותר.
יהודית נאות: אך במדינה מתוקנת גם תמ"א 13 הייתה מספיקה.
כרמית פינס-קדמי: השאלה היא אם החוק ייאכף.
כרמית פינס-קדמי: אני מבינה שהוועדה החליטה לקבוע רצועת חוף ברוחב של 300 מטר ואני מבקשת לוודא שזאת ההחלטה.
כרמית פינס-קדמי: אם כן, נחה דעתי.
משה גפני: כן, זאת החלטתנו.
דניאל קייזר: איזה נתונים יש לגב' פינס-קדמי שלפיהם 300 מטר הם מספיקים?
משה גפני: אני מבקש להימנע מהערות כדי שנוכל להשלים את החוק.
זהר לביא: הנדל"ן איננו מדבר מגרוני ואינני מבקש לערוך כאן פיליבסטר.
זהר לביא: אנחנו עם החוק, אמרנו את דעתנו בדיון הקודם, ואני מבקש לומר זאת שוב, ובמסגרת הזאת אני מבקש להאזין לדבריי.
זהר לביא: למִנהל מקרקעי ישראל אין סמכות לדבר בשם משרד התשתיות.
זהר לביא: המִנהל דווקא צדדי בגוף הזה, והמשרד יותר מתייחס לתשתיות הלאומיות.
זהר לביא: לכן, אם המשרד לאיכות הסביבה מגבש הצעת חוק ממשלתית, לא הייתי רוצה שמר רוסו יחליט בשם משרד התשתיות.
זהר לביא: לשר התשתיות יש נציג אחר – והוא אמר דברים אחרים בדיון הקודם.
זהר לביא: אני אינני נציג משרד התשתיות.
זהר לביא: לכל מי שחושב שהצעת החוק הממשלתית טובה יותר אני מבקש להבהיר שהיא פי עשרה גרועה יותר מההצעה הזאת, בכל הנוגע לאיזון האינטרסים.
זהר לביא: זאת משום שהיא הצעה כוללנית.
זהר לביא: היא קובעת שלא יסתירו ראייה ונוף ואוויר, למשל, והכוללניות הופכת אותה לבעייתית יותר.
זהר לביא: לעניין סעיף קטן (ד), אם לא יימחק: מאחר שמדובר כאן על ערכי חוף מיוחדים, אני מציע שתהיה רשימה סגורה של מתקני תשתית קיימים.
זהר לביא: גם זה ערך חוף מיוחד.
זהר לביא: אני מציע להוסיף כאן ששר התשתיות, או שר הפנים – או אפילו השר לאיכות הסביבה – יכין רשימת מתקני תשתית סגורים.
זהר לביא: כוונתי לנמל חיפה, תחנת הכוח חדרה, נמל קצ"א ועוד.
יהודית נאות: אלה ערכי טבע גדולים.
זהר לביא: כוונתי למתקני תשתית שאינם נדל"ן אלא חייבים את הים והחוף כדי לפעול.
זהר לביא: אפשר להסמיך את השר לאיכות הסביבה לנושא זה.
זהר לביא: אני מעדיף שר אחר, אבל אני מסכים שזה יהיה השר לאיכות הסביבה.
זהר לביא: ברשימה הזאת שתהיה נספח, אני מציע גם את מערכות התשתית הלאומיות.
זהר לביא: כמו שנותנים ייחודיות לסקר, שכתוצאה ממנו תהיה משמעות לתוצאות הסקר, אני מציע שלאותו סקר לגבי מערכות תשתית קיימות ייקבע השר לאיכות הסביבה.
מרים פרנקל-שור: זה צריך לבוא בסעיף 5.
זהר לביא: אם הרשימה מופיעה בהמשך, גם ערכי הטבע צריכים להופיע בהמשך.
יהודית נאות: אם סעיף קטן (ד) עלול להימחק, מדוע אנחנו מבזבזים 15 דקות מזמננו לעניין הזה?
יהודית נאות: בואו נמתין ונראה מה יהיה עם הסעיף.
יהודית נאות: בסעיף 5 מופיעה רשימת המקומות הסגורים.
יהודית נאות: נדון בכך שם, התאזרו בסבלנות.
משה גפני: אני מסכים עם העיקרון: מדינת ישראל זקוקה לנמל ולתחנות כוח קיימות.
משה גפני: אלה צריכים להיכלל.
משה גפני: בסופו של דבר נחליט האם הקביעה הזאת תיכנס כאן או ברשימת המקומות הסגורים.
משה גפני: אינני חושב שהמדינה צריכה להרוס את התשתיות החיוניות – איש איננו מעוניין בכך.
אסתר אורן: אם לא מוחקים את הסעיף אני מבקשת שהקביעות לעניין נמלים ומתקני נמלים יהיו בהתייעצות עם שר התחבורה.
מרים פרנקל-שור: אם כך, צריך לקבוע התייעצות עם כל שר.
יהודית נאות: שיתייעצו עם שר התחבורה בהצעת החוק הממשלתית.
אסתר אורן: אני מבקשת להפנות את הוועדה להערותינו לסעיף קטן (א).
אסתר אורן: ביקשנו להוציא את הנמלים מהגדרת רצועת החוף.
אסתר אורן: אני מבינה שתהיה לכך התנגדות אבל אני מבקשת לומר את הדברים.
אסתר אורן: יש לנו גם הערה לסעיף קטן (ו).
יהודית נאות: האם הכוונה שגם את מה שהנמלים ירצו לבנות יוציאו מהצעת החוק?
יהודית נאות: כלומר גם אם שהנמל ירצה להרוס עוד חלק מהחוף זה יהיה אפשרי?
זהר לביא: אני התכוונתי לאפשרות הראשונה.
זהר לביא: זה רלוונטי לדבריי.
זהר לביא: כוונתי למתקני תשתית קיימים.
זהר לביא: החוק יחול על הקמת מתקנים חדשים.
יהודית נאות: אך אני מבקשת לברר את עמדת משרד התחבורה.
אסתר אורן: יש לנו תכניות שכבר החלו לפעול לפיתוח נמל אשדוד ונמל חיפה.
אסתר אורן: לטענתנו החוק לא צריך לחול על תכניות אלה.
אסתר אורן: כבר החלו לבנות שם.
יהודית נאות: מדוע שלא תבחן זאת עוד עין ציבורית שערך הטבע יקר לה?
משה גפני: אני מבקש לא לנהל כעת את הדיון הזה.
משה גפני: עמדת רשות הנמלים והרכבות היא שאם מפתחים את נמל חיפה ואשדוד – החוק לא יחול על פיתוח זה.
רמי קלינגר: הסיבה היא שזהו צורך לאומי ואין לכך תחליף.
יעקב ניר: אני ביולוג ימי.
יעקב ניר: בשורה מס' 4 של סעיף קטן (ד), אחרי "תיחומם המדויק בקואורדינטות" צריך להוסיף "ובמפות".
יעקב ניר: הקואורדינטות משתנות לעתים.
יעקב ניר: לגבי הנמלים: אסור להוציא אותם מהחוק.
יעקב ניר: הם עושים מה שהם רוצים, משתמשים במאות מיליוני קוב של חול.
יעקב ניר: בסעיף (ד) נאמר "השר".
יעקב ניר: הייתי כותב כאן שזהו השר לאיכות הסביבה כי רק אחר כך כתוב מיהו השר.
משה גפני: זו הכוונה.
משה גפני: לא יכול להיות שר אחר חוץ מהשר הנגבי.
יעקב ניר: ואם לא יהיה משרד לאיכות הסביבה?
יהודית נאות: נעביר את הסמכות לשר ללא תיק – תמיד יהיה שר כזה.
יהודה כתב: אני ממש בפחד.
יהודה כתב: אני מבין את ההצעה של ח"כ נאות.
יהודית נאות: זו ההצעה של ח"כ לנדאו, לא שלי.
יהודה כתב: אבל המדינה תיתקע בעקבותיה.
יהודה כתב: אני ריאליסט ורואה את הדברים.
יהודה כתב: כאן יש מחול שוטים.
יהודה כתב: במקום לקחת נקודות מסוימות של ערכי טבע ונוף ולשמר אותן, חותכים את כל המדינה.
יהודה כתב: זה יעצור את התשתיות ואת הכל.
משה גפני: אתה לא הוגן בדבריך, מר כתב.
משה גפני: האם אתה מייצג את הקבלנים?
יהודה כתב: אני מייצג רק את עצמי.
יהודה כתב: אני אוהב ירק.
יהודה כתב: אני איש ים.
משה גפני: אבל אתה נמצא בוועדה כנציג הקבלנים.
יהודית נאות: כל הקבלנים אוהבים ים, רק של מישהו אחר.
משה גפני: גם אני אזרח במדינה.
משה גפני: מר כתב יושב כאן כנציג הקבלנים.
משה גפני: אני רוצה לומר במשפט אחד את ה"אני מאמין" שלי בנושא.
משה גפני: בחיפה הקבלנים בנו וסתמו הכל.
יהודה כתב: זה גועל נפש.
יהודה כתב: עברו שם על החוק.
סיגל יאיר: גם במרינה בחיפה זה כך.
דפנה כץ: וגם באשקלון.
משה גפני: אני אזרח פשוט.
משה גפני: אני רוצה ללכת לחוף הים – אבל ב53- שנות המדינה כרישי נדל"ן, קבלנים, רשויות מקומיות השתלטו על החוף.
משה גפני: אני, האיש הפשוט, יכולתי להרשות לעצמי ללכת לחוף הים שהעירייה הקצתה לתושבים, בשעה שהקבלן שבנה שם נסע לאירופה ולחופים ששם לא בונים.
משה גפני: האיש הפשוט כאן לא יכול היה לקבל חוף יפה, כי אתם בניתם שם ורציתם להרוויח כסף.
משה גפני: בשנים הבאות, לאור מה שקורה היום, החלשים ימשיכו להיחלש.
משה גפני: הם יישבו עם גיגית בשכונת התקווה, כי לחוף הם לא יוכלו לגשת – והקבלנים יבנו ויעשו כסף.
יהודה כתב: אני מצפה שאפשר יהיה לאכוף את החוק ולא לשים אותו לצחוק.
יהודה כתב: אי אפשר לעמוד בחוק הזה, הוא לא נורמלי.
יהודית נאות: כשהחוק יחוקק כבר לא יהיה חוף אחד.
יהודית נאות: זה פיליבסטר.
משה גפני: אם החוק יושם לצחוק הציבור שבחר בי לא יבחר בי שוב.
משה גפני: וכך גם הציבור שבחר בח"כ נאות ובח"כ זאב.
דניאל קייזר: כבר קרו דברים גרועים יותר במדינה, ואנשים נבחרו בשנית לכנסת.
יהודה כתב: צריך לצמצם את החוק למקומות ספציפיים.
משה גפני: אולי נחיל אותו רק בניצנים.
משה גפני: אני מבקש לסכם את סעיף 2.
משה גפני: אני מתאר לעצמי שאם יגיעו לשר לאיכות הסביבה בשאלה זו, השר ייתן הוראה לערוך את הסקר, אבל אם התשובה תהיה שלילית – אנחנו נערוך אותו.
משה גפני: עלינו לעשות כל מאמץ להוציא את סעיף קטן (ד) מהחוק.
משה גפני: נכון, קיבלנו את הערתו של ד"ר ניר להוסיף את המילה "ומפות" אם אכן סעיף קטן (ד) נשאר בחוק.
גילי קירשנר: אני מבקשת להתייחס גם לתיקון שלנו.
משה גפני: קיבלנו את ההערה, והיועצת המשפטית תנסח זאת בתיאום עמכם.
משה גפני: סעיף קטן (ה) יימחק – אנחנו מקבלים את עמדת משרד המשפטים.
משה גפני: אני מבקש לאשר את סעיף 2 בכפוף לכל אלה.
משה גפני: האם יש התנגדות?
משה גפני: אין התנגדות של חברי הוועדה.
אסתר אורן: אני מציעה להוריד ממנו את המילה "גם".
טל גיז: יש חקיקה שדורשת לומר זאת, אחרת החוק לא חל.
משה גפני: אני מבקש לדעת למה צריך סעיף כזה.
מרים פרנקל-שור: אם בחוק לא כתוב במפורש שהחוק חל על המדינה, משמע שהוא לא חל עליה.
משה גפני: אם כתוב בחוק שאסור לגנוב – למדינה מותר?
משה גפני: אם כן, יש צורך בסעיף.
משה גפני: האם מישהו מתנגד לו?
יהודית נאות: אפשר להוריד את המילה "גם".
יהודית נאות: רוצים לומר שזה חל על כל אדם, ואת זה הורדנו.
יהודית נאות: יש כאן בעיה.
רות רוטנברג: נשאיר זאת למנסחים.
משה גפני: סעיף 3 מאושר.
משה גפני: הניסוח ייקבע על ידי היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: העיקרון הוא שמכיוון שצריך שהחוק יחול על המדינה, ולא רק על רשויות מקומיות, קבלנים ואזרחים רגילים – ולכן צריך לנסחו בהתאם.
משה גפני: נעבור לסעיף 4.
מרים פרנקל-שור: אני קוראת את הסעיף: "הוראות חוק זה לא יחולו על מתקנים ביטחוניים, פרט להוראות סעיף 9".
אלי בן ארי: בסעיף 9 מופיעה רשימת המקומות הסגורים.
יהודית נאות: עכשיו נראה מי לא רוצה להיות בפטור.
יהודית נאות: זה יחדש לנו.
יהודית נאות: אולי הקבלנים?
דניאל קייזר: אני מבקש לשאול שאלה.
דניאל קייזר: חוף הים צריך להיות פתוח.
דניאל קייזר: אם במקום מסוים חלה תוכנית, והמקום מוגדר כחוף – האם כולו צריך להיות פתוח לציבור?
דניאל קייזר: אם יש מגרש במרחק 300 מטר מקו החוף – הוא יהיה פתוח?
אסתר אורן: ונמל צריך להיות פתוח לכולם?
יעקב ניר: כל הנמלים בעולם פתוחים.
משה גפני: כנראה שראש העיר חולדאי שלח את מר קייזר לפוצץ את הישיבה.
משה גפני: אני מבקש ממך להפסיק להפריע, מר קייזר.
יהודה שטיין: מכיוון שגם למתקני הנמל חשיבות זהה לפחות למתקנים ביטחוניים, אני מבקש להוסיף גם אותם לכאן.
משה גפני: כלומר, כור גרעיני ונמל אשדוד הם אותו דבר.
יהודית נאות: אני מבקשת להרגיע: יום אחד נחיל את החוק גם על המתקנים הביטחוניים.
טל גיז: אני מבקשת להעיר שתי הערות.
טל גיז: הסעיף אומר "הוראות חוק זה לא יחולו על מתקנים ביטחוניים פרט להוראת סעיף 9".
טל גיז: סעיף 9 אומר "הגישה… תהיה חופשית ומותרת לכל האוכלוסייה פרט ל…".
טל גיז: הבעיה היא בניסוח.
יהודית נאות: נבהיר זאת.
טל גיז: שנית, ייתכן שיש אזורים ופעילויות שלא ראוי להחיל עליהם את החוק.
טל גיז: פעילות דיג, למשל, היא פעילות מקובלת.
טל גיז: היא נעשית בים.
טל גיז: לכן אולי אפשר להסמיך את המשרד לאיכות הסביבה, באישור משרד הפנים, לחשוב על אזורים ומקומות שהחוק לא יחול בהם, למשל דיג.
טל גיז: אין פגיעה בסביבה החופית.
יהודית נאות: באילת, למשל, יש קונפליקט בין דיג לטבע.
יהודית נאות: שונית האלמוגים נעלמת עוד מעט.
משה גפני: בשלב זה אני מבקש לסיים את הישיבה.
משה גפני: יש כאן הערות נכונות.
משה גפני: יהיו בינינו חילוקי דעות על מקומות מסוימים.
משה גפני: אם למשל רשות הנמלים והרכבות תבקש לאסור את המעבר בנמל, תהיה בעיה.
משה גפני: חברת החשמל יכולה לטעון שבמתקן מסוים שלה יש לאסור מעבר.
משה גפני: לכן אנחנו מורידים את סעיף 4.
משה גפני: את הסעיף העוסק במתקנים הביטחוניים ובנושאים נוספים ננסח בהמשך, בסעיף 9.
משה גפני: נדון בעניין זה שם.
רוני פנחס: סעיף 9 מדבר רק על גישה.
טל גיז: זה נכון.
טל גיז: צריך לדבר על כל החוק, ולא רק על גישה.
משה גפני: אני מציע שבסעיף 9, לפני דרכי הגישה, ינוסח סעיף ראשון – שיקבע שהחוק לא יחול על מתקנים ביטחוניים.
משה גפני: אחר כך נמשיך בסעיף 9ב, ובו נדבר על דרכי הגישה.
נסים זאב: אם כן צריך למחוק רק חלק מסוים מסעיף 4 – את החלק המפנה לסעיף 9.
נסים זאב: אבל יש להשאיר את החלק הראשון שלו.
משה גפני: לא, נעביר את החלק הנותר לסעיף 9.
נסים זאב: הייתי משאיר כאן את סעיף 4, ומוחק רק את ההפניה לסעיף 9.
משה גפני: אנחנו משאירים את החלק הראשון של סעיף 4: "הוראות חוק זה לא יחולו על מתקנים ביטחוניים".
משה גפני: השאלה היא איפה ימוקם הסעיף הזה.
משה גפני: נמשיך את הדיון בחוק בישיבה הבאה.
משה גפני: נדון אז גם במיקומו של הסעיף – האם להשאירו במקומו או להעבירו במקום אחר.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק איסור רעש באולמות, התש"ס2000- של ח"כ שטייניץ ונוספים.
משה גפני: זוהי הכנה לקריאה ראשונה.
יובל שטייניץ: שלום לכולם.
יובל שטייניץ: דיון ראשון בנושא התקיים כאן, ולפניו – בעקבות התייעצות עם מומחים שונים - הכנסנו גם כמה שינויים בחוק.
יובל שטייניץ: נדמה לי שהגיעה העת להריץ את העניין במהירות לקריאה ראשונה כדי שנתקדם לקראת תיקון המצב.
יובל שטייניץ: בסך הכל מדובר כאן בתופעה שמזיקה לבריאות, ואני שמח לציין, כפי שכבר ציינתי בעבר, שארגון בעלי האולמות וגני האירועים, שהחוק מטיל על חבריו מגבלות ואפילו קנסות ועונשים – תמך בחוק מהרגע הראשון.
יובל שטייניץ: הוא תמך בו כדי למנוע סבל ומתוך הבנה מעמיקה שגם אם עד היום לא היו תביעות פיצויים בנושא – הדבר עלול לקרות בעתיד.
יובל שטייניץ: תביעות הפיצויים עלולות להגיע מאורחים אך גם מעובדים קבועים שחשופים לנזק ערב ערב.
יובל שטייניץ: די נדיר שחוק שמטיל מגבלות על ציבור מסוים מתקבל בהבנה ובברכה על ידי אותו ציבור.
יובל שטייניץ: על כך אני מברך שוב את ארגון בעלי האולמות ב"יישר כוח".
משה בן ישי: לא קיבלתי את התיקון לחוק, ואני מבקש לקבלו.
יובל שטייניץ: הצהרנו על התיקון לפרוטוקול בישיבה הקודמת, ואני אקרא אותו כעת.
יובל שטייניץ: כך אפשר יהיה להכניס את התיקונים להצעת החוק שלפנינו.
משה גפני: אני מציע שהיועצת המשפטית של הוועדה תקרא את החוק.
משה גפני: נוכל להתרכז בכל פעם בסעיף אחר, ואחר כך יפורטו התיקונים.
יובל שטייניץ: אני מסכים.
יובל שטייניץ: אני מקווה שכל התיקונים שנעשו בישיבה הקודמת הוכנסו להצעה שתקרא היועצת המשפטית.
מרים פרנקל-שור: לצערי לא.
מרים פרנקל-שור: בסיכום הישיבה ההיא נקבע שמשרדי הממשלה יעמדו בקשר עם ח"כ שטייניץ, ושאחר כך יועברו אליי הסכמות.
יובל שטייניץ: אבל בפרוטוקול הישיבה, לקראת סופה, הכרזנו על התיקונים בחוק.
יובל שטייניץ: אם הם לא נמצאים בגרסה שלפני היועצת המשפטית, אני מבקש להקריאם כעת.
משה גפני: בכל מקרה נחסוך בזמן אם נקרא את הסעיפים, ובמקביל נשמע את התיקונים.
יובל שטייניץ: אם כן אסכם: בישיבה הקודמת, נוסף על בעלי האולמות, נציגי התקליטנים ומוזמנים נוספים, הופיעו גם נציגים של שלושה משרדי ממשלה: המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות והמשרד לביטחון פנים.
יובל שטייניץ: אקרא את תמצית הדברים.
יובל שטייניץ: עו"ד קובלי-בקר ממשרד הבריאות: "משרד הבריאות תומך בהצעת חוק זו".
משה גפני: אם כן, היועצת המשפטית של הוועדה תקרא את הצעת החוק, זה לא חוק גדול.
משה גפני: אני מבקש לשמוע הערות על כל סעיף בנפרד.
משה גפני: לפני הדוברים יאמר ח"כ שטייניץ מה הוא מציע.
משה גפני: מה שהיה בישיבה הקודמת עדיין לא אושר.
משה גפני: כעת עומדים לאשר את החוק.
מרים פרנקל-שור: אני קוראת את החוק: "הצעת חוק איסור רעש באולמות התשס"א2001-".
סעיף ההגדרות: "1.
סעיף ההגדרות: בחוק זה –
יובל שטייניץ: צריך למחוק את הפסיק אחרי המילה "לילה" כדי למנוע אי הבנות.
מרים פרנקל-שור: אני ממשיכה לקרוא: "למעט מועדוני לילה המקיימים מסיבות ריקודים בלבד ונמנעים מקיום אירועים משפחתיים".
משה גפני: למה כתוב "למעט מועדוני לילה"?
יובל שטייניץ: כי הרעיון בחוק הוא להגן במיוחד על ציבור שהוא captive audience.
יובל שטייניץ: לאירועים בגני שמחה ובאולמות אירועים מגיעות משפחות שלמות, כולל ילדים קטנים ופעוטות, ואצלם הנזק הבריאותי חמור במיוחד.
יובל שטייניץ: אני לא אומר שאין להגביל רעש בדיסקוטק, אבל זה נושא רחב יותר.
יובל שטייניץ: השאלה יש להתערב גם במצב הרעש בדיסקוטקים, שמגיעים אליהם בני נוער, כשהם מודעים מראש לכך שהרעש יהיה בעוצמה רבה מאוד.
יובל שטייניץ: זאת התערבות גסה יותר.
יובל שטייניץ: אינני שולל אותה על הסף.
מרים פרנקל-שור: אפשר למחוק את המילים "אשר מקיימים מסיבות ריקודים", ולכתוב רק "למעט מועדוני לילה".
יובל שטייניץ: לא, אז יש בעיה.
יובל שטייניץ: הכוונה היא שלא ייכללו רק מועדוני לילה הנמנעים מקיום אירועים משפחתיים.
את ההגדרות: "'התקן מד דציבלים' – מכשיר המודד את עוצמת הרעש ומפיל את המתח מעבר לעוצמה מסוימת.
את ההגדרות: "
מרק ארבל: אני מנהל מרחב תל אביב וגוש דן של איגוד תקליטני ישראל.
מרק ארבל: אני מבקש להעיר הערות לעניין זה.
מרק ארבל: להערכתי המסר המשמעותי הוא לחיות בשלום עם הסביבה.
מרק ארבל: אנחנו לא מעוניינים לגרום סבל לאנשים.
מרק ארבל: המסר הפשוט הוא "חיה ותן לחיות".
יובל שטייניץ: לאיזו הגדרה אתה מתייחס בדבריך, מר ארבל?
מרק ארבל: אני מתייחס להגדרה הראשונה ולמבוא של ח"כ שטייניץ.
מרק ארבל: לדעתי ח"כ שטייניץ נסחף קצת.
מרק ארבל: הוא רואה את התקליטנים רק לאור הדציבלים.
מרק ארבל: הם אמורים לשרת את הציבור, אבל ח"כ שטייניץ פוסל אותם מראש בכך שהוא מראה את הפן השלילי.
מרק ארבל: יש ציבור רחב של תקליטנים שיודע להשמיע מוזיקה בדציבלים לא גבוהים ולא מפריע לסביבה.
מרק ארבל: ח"כ שטייניץ מתמקד מדיי בילדים ובפעוטות שמגיעים לאירועים.
מרק ארבל: אני כהורה הייתי שוקל האם להביא את הילד הקטן שלי לאירוע, ולא דורש דווקא שתופחת העוצמה.
סטיליאן גלברג: מדוע לא היית מביא את בנך הקטן לאירוע?
מרק ארבל: כדי שלא ייגרם לו סבל מסוים, כי הוא פעוט, ומשום שמצד שני אינני יכול להפריע לציבור שלם.
מרק ארבל: אני כתקליטן לא מתכוון להפציץ את הנוכחים בדציבלים גבוהים – כי זו לא המטרה של התקליטנים.
מרק ארבל: המטרה היא לעגן בחוק מצב שיהיו דציבלים שיתאימו גם לאורחים וגם לנותני השירותים, ושכולם יחיו בשלום.
מרק ארבל: אך סביר להניח שפעוט יסבול בשלב מסוים.
מרק ארבל: אי אפשר להגדיר את הדציבלים המתאימים לפעוטות, כי הילדים לא יודעים לתת לכך תשובה.
יובל שטייניץ: הסגנון הזה לא מקובל עליי.
יובל שטייניץ: היה בידי מד דציבלים ומדדתי זאת.
מרק ארבל: זה נראה לי מגמתי.
יובל שטייניץ: אפשר לקרוא בפרוטוקול הקודם מה שאמרתי שם.
משה גפני: אני מבקש ממר ארבל שלא לקיים דיאלוג, אלא לומר את דעתו.
משה גפני: מכיוון שכבר התקיים דיון בנושא, כשעדיין לא הייתי יו"ר הוועדה, אני מבקש ממר ארבל לומר את דעתו על כל החוק.
משה גפני: הבנתי מדבריו שהוא מתנגד לחוק.
משה גפני: לדעתו התקליטנים משמיעים מוזיקה כמו שצריך ולא עושים דברים חריגים.
מרק ארבל: אני מבקש להוסיף עוד כמה מילים.
מרק ארבל: אני מודע לכך שיש ציבור תקליטנים שחורג מהרמה הסבירה, וגורם סבל לאנשים בהשמעת מוזיקה בעוצמה גבוהה.
מרק ארבל: המטרה היא למצוא את המכנה המשותף: שהציבור שמגיע לאירוע לא יאטום את אוזניו, ולא יעזוב מוקדם; אך מצד שני, גם נותני השירותים לא יהיו כבולים.
משה גפני: אני מבקש ממר ארבל לצאת מנקודת הנחה שהחוק יאושר.
משה גפני: מכיוון שהמליאה אישרה את הצעת החוק, והיא הגיעה לוועדה להכנה לקריאה ראשונה – סביר להניח שהחוק יאושר.
משה גפני: אני מבקש שמר ארבל יתייחס לכל סעיף בחוק.
משה גפני: האם יש הערות לסעיף 1?
מרק ארבל: לדעתי עלינו לקבוע שהדציבלים המותרים ישתנו ממקום למקום.
מרק ארבל: אי אפשר לקבוע דציבלים קבועים כי המקום משתנה: תקרה נמוכה או גבוהה, מרחק – כל אלה משנים את העוצמה.
מרק ארבל: לדעתי יש לקבוע שגוף מקצועי ימדוד נכון את הדציבלים הסבירים בכל גן אירועים, ואמת המידה הזאת תהיה מדויקת לכל מקום בנפרד, והיא תקוים שם.
משה גפני: כמה עולה מד דציבלים?
יובל שטייניץ: בפעם הקודמת אמרו שמד דציבלים משוכלל כולל נורה וכו' עולה כ6,000- ש"ח.
משה גפני: ומי יחויב ברכישתו לפי הצעת החוק?
יובל שטייניץ: בעלי האולמות.
יובל שטייניץ: זה יהיה מותנה ברשיון.
מרק ארבל: לעניין הנורית שתופעל והכיבוי האוטומטי: אלה מערכות יקרות, ומעבר לחשש לפגיעה במערכת, קשה להחזיר מערכת כזאת למצבה הקודם אחרי שהיא נותקה.
מרק ארבל: זה אורך זמן רב וכאמור לפעמים המערכת עלולה להיפגע ולא לתפקד בכלל אחרי נתק פתאומי כזה.
משה בן ישי: אני יו"ר איגוד תקליטני ישראל.
משה בן ישי: נכחתי בישיבת הוועדה הקודמת, והעליתי שם לא מעט הסתייגויות על החוק כפי שהוצע אז.
משה בן ישי: יש לי כמה הסתייגויות גם מההגדרה הראשונה – "אולם שמחה".
משה בן ישי: כיו"ר איגוד התקליטנים אני מצהיר שאני בעד הגבלת הרעש.
משה בן ישי: לא פעם אנחנו, התקליטנים האיכותיים יותר, נפגעים מפעילותם של תקליטנים איכותיים פחות, שיוצרים רעש מיותר באולמות ופוגעים באיכות האירוע ובמקור הפרנסה שלנו.
טל גיז: בסעיפים הבאים של הצעת החוק רואים את הקשר שבין הצעת החוק הזאת לחוק רישוי עסקים.
טל גיז: חוק רישוי עסקים מדבר על "אולם שמחות".
טל גיז: אני מציעה, לפחות בשלב זה, להישען על ההגדרות שבחוק רישוי עסקים.
טל גיז: אחר כך צריך לבדוק אם יש הבדל בין גן פתוח לאולם סגור בכל הנוגע לעוצמת הרעש.
טל גיז: בחוק רישוי עסקים מדובר על "עסק טעון רישוי לעריכת טקסים ושמחות" ועל "אירועים חברתיים או משפחתיים".
טל גיז: כדאי להישען על החוק הזה.
משה גפני: אני חושב שעו"ד גיז צודקת.
משה גפני: מדוע צריך את סעיף 6?
טל גיז: אולי כדאי להכניס את סעיף 6 יוכנס לסעיף ההגדרות.
משה גפני: בסעיף ההגדרות מוגדר "אולם שמחה", ולכאן ייכנסו גם המסעדות ובתי הקפה.
טל גיז: משרד הפנים מקצועי יותר בניסוח ההגדרות האלה, אך אני מציעה לכתוב: "'אולם שמחה' - עסק טעון רישוי לעריכת טקסים ושמחות, שמתקיימים בו אירועים חברתיים, משפחתיים וכו'".
טל גיז: צריך לנסח את הסעיף בהתייעצות עם משרד הפנים ולהתאימו לחוק רישוי עסקים.
אלי וולצקי: סעיף 6 מיותר.
דבי סולו: אין לי הערה לדברים.
דבי סולו: אני מסכימה.
טל גיז: יש לי הערות נוספות.
טל גיז: לעניין ההגדרה להתקן מד דציבלים, חשוב להבהיר שההתקן מפיל את המתח למערכת ההגברה, כמובן, ולא למערכת החשמל הכוללת.
יובל שטייניץ: זה מקובל עליי.
יובל שטייניץ: זה מופיע באחד התיקונים בפרוטוקול וחבל שלא סיימנו את קריאתם.
משה גפני: החוק קצר מאוד.
משה גפני: נקרא כעת את החוק כולו.
משה גפני: אך לפני כן אני מבהיר שאנחנו מסכימים לעניין סעיף 6 נכניס את הפירוט שם למכלול ההגדרה של "אולם שמחה".
משה גפני: היועצת המשפטית תקרא כעת את סעיף 2, אחר כך יצוינו התיקונים לסעיף.
מרים פרנקל-שור: "2.
מרים פרנקל-שור: בעל אולם שמחה יחויב בהתקנת התקן מד דציבלים בתוספת נורת התראה מהבהבת שתמוקם במקום בולט לעיני האורחים, המנתק את זרם החשמל לאולם לאחר שתי דקות של התראה על רעש של 75 דציבלים ומעלה, וכן לנפילת מתח לאחר 10 שניות התראה על רעש של 90 דציבלים ומעלה.
מרים פרנקל-שור: 4.
מרים פרנקל-שור: בעל אולם שמחה שעבר על הוראות סעיף 2 ישלם קנס של 10,000 ש"ח; במידה וייתפס שנית על אותה עברה תוך שנתיים מהעברה הראשונה, יאבד בנוסף לקנס נוסף את רשיון האולם ל12- חודשים מיום ביצוע העברה.
מרים פרנקל-שור: כדי עקיפת ההתקן ישלמו קנס של 5,000 ש"ח; במידה ויחזרו על העברה תוך שלוש שנים הקנס יוכפל.
מרים פרנקל-שור: כל עברה נוספת במהלך אותן שלוש שנים תגרור אחריה קנס של 20,000 שקלים.