GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: חשוב שהמחוקק ינחה את המשרד לאיכות הסביבה, כדי שבהתקנת התקנות לא יעלו בעיות של חופש העיסוק וכו'.
משה גפני: הרעיון הוא להגביל ב90- דציבלים בשלב ראשון, וב110- דציבלים בשלב שני.
יובל שטייניץ: שנית, כאמור, רוב האולמות עדיין לא פועלים ברשיון ומקצוע התקליטנות לא דורש רישוי.
יובל שטייניץ: לכן אם הנושא ייכנס לחוק רישוי עסקים, ממילא חלק מהאולמות שאין להם רשיון לא יעמדו בחוק.
יובל שטייניץ: גם קנסות לא יוטלו עליהם.
יובל שטייניץ: והתקליטנים בכלל לא יצטרכו לציית לחוק.
משה גפני: לא לכך התכוונתי.
משה גפני: התקליטנים אינם בחוק אך הם אזרחי מדינת ישראל וחייבים לציית לחוק.
משה גפני: בחוק יהיה כתוב שצריך מד דציבלים ושאסור לעבור את סף הרעש שקבע המשרד לאיכות הסביבה בתקנות – שאושרו גם על ידינו.
משה גפני: אם תקליטן יפעיל את התקליטים ברעש של 120 דציבלים – יש חוק שיאסור זאת עליו ויטיל עליו עונשים.
משה גפני: זה יהיה בחוק רישוי עסקים.
חיים טל: איפה זה כתוב?
טל גיז: למיטב ידיעתי ההוראות בחוק רישוי עסקים הן לבעל העסק.
מרים פרנקל-שור: אפשר לכתוב הוראות מהותיות כאן, ולבצע תיקון עקיף בחוק רישוי עסקים.
משה גפני: אני פונה לנציגת משרד הפנים.
משה גפני: האם בחוק רישוי עסקים אפשר יהיה להוסיף את התקליטנים והזמרים – מי שעושים את הרעש בפועל?
דבי סולו: לא, את חוק רישוי עסקים אפשר לאכוף רק על בעלי אולמות.
משה גפני: אם כן, אני מציע לנסח את החוק כפי שסוכם עד עתה.
משה גפני: בחוק יהיה קודם כל תיקון לחוק רישוי עסקים, וכן סעיף נפרד לעניין התקליטנים והזמרים.
משה גפני: כלומר, החוק יורכב מתיקון של חוק רישוי עסקים ומסעיף נוסף.
טל גיז: יש חוקים שלפיהם העמידה בתנאים שקבועים בחוק היא תנאי לקבלת רשיון עסק.
טל גיז: וכך אפשר אולי להימנע מתיקון עקיף בחוק רישוי עסקים, אלא לקבוע שהוראות החוק הן תנאי לרשיון.
יובל שטייניץ: חשוב שבעל האולם יוכל להתריע לפני התקליטן שגם הוא עלול להיענש.
חיים טל: מה אפשר לעשות אם התקליטן עובר על החוק?
חיים טל: מה בעל האולם יכול לעשות?
טל גיז: אם מאמצים את הסעיף העונשי שעוסק בלהקות ותקליטנים, אני מבקשת להתייחס לסיפה שלו – עברה חוזרת.
טל גיז: בית המשפט פסל סעיף כזה שהופיע בחוק העונשין בגלל שיקולים של טובת הנאשם.
טל גיז: ההוראה של בית המשפט העליון היא לכתוב בכתב האישום שמדובר בעברה חוזרת ובית המשפט יתחשב בכך בעת גזירת העונש.
טל גיז: משרד המשפטים מתנגד לסעיף כמו זה.
משה גפני: מפאת קוצר הזמן אני מציע לסכם כעת.
משה גפני: החוק ישונה, ויכלול תיקון בחוק רישוי עסקים על פי הצעת החוק של ח"כ שטייניץ.
משה גפני: היועצת המשפטית תנסח את החוק להכנה לקריאה ראשונה.
משה גפני: לעניין התקליטנים – אין לי פתרון.
משה גפני: לא נוכל להתעמק בנושא כעת, כי זמננו קצר.
משה גפני: אני מציע שהיועצת המשפטית תנסח סעיף לעניין התקליטנים, מבלי לכתוב את מידת העונש.
משה גפני: בינתיים יתנהל דיון בין המציעים למשרד המשפטים ולמשרד הפנים כדי להגיע להסכמה לקראת הקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: אם לא נצליח לשלב זאת בחוק עצמו – ניאלץ לקבוע כיצד לעשות זאת.
משה גפני: ואז יתקיים כאן דיון על מידת העונש והסבירות ואני מבקש לעקוף זאת מחוסר זמן.
יובל שטייניץ: כלומר כרגע ייקבע שזו עברה, בלי פירוט העונשים.
משה גפני: נכון, והעונש יסוכם לקראת קריאה שנייה ושלישית.
נסים זאב: אני חושש שכל האולמות יהפכו למועדון לילה.
נסים זאב: הם ייאלצו לנעול את הדלתות לפני הפקח.
נסים זאב: ומה ייקבע אם המוזיקה הרועשת מושמעת לקראת סוף האירוע, כשיש במקום רק מבוגרים?
נסים זאב: אם מתירים זאת במועדונים, מדוע לא להתיר זאת באולמות?
נסים זאב: נניח שכל מי שנמצא באולם מעוניין לשמוע מוזיקה רועשת – מדוע זה מפריע?
נסים זאב: אם איש איננו חושש להיפגע – למה להגביל?
יובל שטייניץ: כי יש פגיעה בצוות העובדים, למשל.
נסים זאב: אולי גם הם נהנים מזה?
נסים זאב: למה אין הגבלה דומה על מועדונים?
יובל שטייניץ: ייתכן שאציע הצעה גם לעניין המועדונים.
2411: כל האירועים יעברו למועדוני לילה בעקבות החוק.
משה גפני: זה החוק שלפנינו.
נסים זאב: למה מותר לעשן?
נסים זאב: הרי הדבר גורם לנזק בריאותי.
יובל שטייניץ: אך באולם גורמים נזק לציבור גדול.
נסים זאב: אין לכך סוף.
משה גפני: אולם הוא מקום ציבורי.
משה גפני: ח"כ זאב יכול להצביע נגד החוק.
משה גפני: החוק אושר במליאה.
משה גפני: ח"כ שטייניץ הסכים לבצע שינוי כפי שהצעתי, כך שינוסחו תקנות והן יובאו לאישור הוועדה.
משה גפני: ההצעה תנוסח מחדש ותעבור לקריאה ראשונה במליאה.
משה גפני: ח"כ זאב גם יכול להצביע במליאה נגד החוק.
נסים זאב: אינני רוצה להצביע נגד יו"ר הוועדה.
יובל שטייניץ: ונגדי אתה רוצה להצביע, ח"כ זאב?
משה גפני: אני מתנצל, אך זמננו קצר מאוד.
משה גפני: לא אוכל לאפשר תגובות נוספות.
מרק ארבל: אני רוצה לומר עוד מילה.
מרק ארבל: אינני מבין מה הבהילות?
מרק ארבל: למה לאשר הכל כל כך מהר, לפני שמביאים מומחים שיקבעו מה נכון ומה לא נכון?
משה גפני: נסתפק בכך.
דבי סולו: אני מבקשת להעיר עוד הערה.
דבי סולו: אם הצעת החוק תיושם במסגרת תיקון לחוק רישוי עסקים הענישה צריכה להיות בהתאם.
משה גפני: אפרט כעת את השלבים: החוק יאושר כאן לקריאה ראשונה כפוף לניסוח חדש של היועצת המשפטית של הוועדה, לאור מה שסוכם כאן.
משה גפני: לא תהיה ענישה בחוק הזה בשלב ההכנה לקריאה ראשונה.
מרק ארבל: ומה לעניין חוות הדעת המקצועית?
משה גפני: עיקר החוק נכלל בתיקון לחוק רישוי עסקים, לפי העקרונות שקבענו כאן.
משה גפני: לעניין המבצעים יהיה איסור בחוק, בסעיף נפרד.
משה גפני: אחרי שהחוק ינוסח הוא יעלה למליאה לקריאה ראשונה.
משה גפני: אם יאושר, יחזור החוק לוועדה לקריאה שנייה ושלישית ואז ייתכן שנגיע לניסוח כולל.
משה גפני: הוועדה של המומחים לא תתקיים כאן, אלא במשרד לאיכות הסביבה, יחד עם המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים האחרים – אולי כולל גם משרד המסחר והתעשייה או משרד התיירות כמייצגי האולמות.
מרק ארבל: ומה עם ייצוג שלנו בוועדה ההיא?
משה גפני: אני מבקש מהמשרד לאיכות הסביבה להתייעץ גם עם איגוד בעלי המלונות, איגוד התקליטנים והתאחדות בעלי האולמות.
משה גפני: הוועדה במשרד לאיכות הסביבה היא הוועדה שתקבע את התקנות.
משה גפני: אנחנו סומכים עליה, אבל מעבר לכך – אנחנו גם דורשים להביא את התקנות האלה לוועדה שלושה חודשים אחרי שהחוק יאושר, כדי לאשר אותן.
משה גפני: ההצעה אושרה, אין מתנגדים.
משה גפני: תודה לכולם.
משה גפני: זימנתי את הישיבה הזאת לפני שבוע לאחר תלונות של תושבים רבים באזור שגובל עם שכונת שועפט על בנייה בלתי חוקית שמתרחשת מול עיניהם.
משה גפני: כאשר הם רוצים לבנות מרפסת או לעשות איזשהו שינוי במבנה שבו הם מתגוררים, עיריית ירושלים הולכת אתם בכל חומרת הדין ולא עוד אלא שלצערנו רק לאחרונה עיריית ירושלים הרסה בית כנסת בשכונת הר-נוף, שאני לא נכנס לפרטים אבל אני מבין שזה נעשה באופן בלתי חוקי וזה דבר די מזעזע שצריך להרוס בית כנסת.
משה גפני: כיוון שראש עיריית ירושלים הוזמן ונענה להזמנתנו והוא מכבד אותנו בנוכחותו, אני מבקש מראש עיריית ירושלים לומר מה קורה בשכונת שועפט בכל הנושא של הבנייה הבלתי חוקית, מה ההיקפים שם, במה מדובר, מה עשיתם ומה אתם מתכוונים לעשות.
משה גפני: היות שחבר הכנסת הלפרט פנה בבקשה לקיים את הדיון הזה, אני מבקש שהוא יאמר כמה מלים.
שמואל הלפרט: הזכיר כאן יושב-ראש הוועדה שעיריית ירושלים ומשרד הפנים פועלים בנחרצות נגד כל בנייה ותוספת בנייה בירושלים המערבית וכי העירייה הורסת כל בנייה בלתי חוקית.
שמואל הלפרט: הוזכר כאן הריסת בית הכנסת בשכונת הר-נוף בשבוע שעבר שאני חושב, עם כל הכבוד לראש העיר, שלגבי בית כנסת הייתה צריכה להיות התייחסות מיוחדת.
שמואל הלפרט: שמענו אמנם אתמול על הריסת מספר מבנים בשועפט אבל לפי עדות התושבים באזור מדובר בחלק קטן מאוד מהבנייה הבלתי חוקית הגדולה שמתבצעת בשכונת שועפט בירושלים המזרחית.
שמואל הלפרט: אני מבקש מכבוד היושב-ראש לאפשר לרב קסלר, יושב-ראש מינהלת רמת שלמה, למסור פרטים ונתונים נוספים ומדויקים על הבנייה הבלתי חוקית בשועפט.
שמואל הלפרט: אני מבקש אדוני היושב-ראש שהוועדה תדון בצורה יסודית בסוגיית הבנייה הבלתי חוקית בשועפט ובכל אזור אחר במזרח ירושלים, שם מתבצעת בנייה בלתי חוקית.
משה גפני: הישיבה זומנה לפני שהרסו ועכשיו נשמע את ראש עיריית ירושלים.
1064: ברשותך אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר שבעיני התופעה של הבנייה הבלתי חוקית בשכונת שועפט היא איננה מבודדת ומנותקת מתופעה כללית.
1064: היות והזמנתם אותי להציג את העניין, אני חושב שהעניין הזה הוא חשוב, ואני מאוד מבקש את סבלנות
1064: כם לשמוע את הבעיה הזאת בהיקף המתאים שלה כדי לקבל את התמונה הנכונה.
1064: הבעיה היא לא שאלה של שכונה מסוימת אלא הבעיה היא בעיה כללית והיא גם בעיה עקרונית.
1064: אם מקובל עליך, אני אומר את הדברים.
1064: בירושלים יש בנייה בלתי חוקית בהיקפים אדירים, בעיקר במזרח העיר, כתוצאה משילוב של כמה גורמים.
1064: קודם כל, של רצון של הגורמים שבונים במידת האפשר להתחמק מהתשלומים והעלויות שכרוכים בבנייה על-פי דין.
1064: אני חייב לומר שבמונחים של אלה שעושים את העבירות האלה, זו אסטרטגיה משתלמת.
1064: זאת היות שמרבית אלה שעושים את העבירות הם לא כל כך חלכאים ונדכאים שעבורם זו הוצאת הכסף האחרון שלהם לצורך קורת גג, ואני תכף אראה לכם תמונות אחדות כדי שתקבלו מושג על היקפי העבירות וממדי העבירות, היות שלפי דעתי כמות ההריסות היא לא יותר מאשר שני אחוז מסך כל הבנייה הבלתי חוקית, למרות צעקות השבר והיללה בעיקר של גורמים ישראלים שעוסקים בהסתה בנושא הזה.
1064: זאת אומרת, זה גם משתלם.
1064: זה פשוט משתלם לאלה שעושים את העבירות האלה.
1064: היות שזה משתלם, זה גם קודם כל מסביר למה יש עניין לאלה שעושים את העבירות לעשות את העבירות.
1064: נוסף לכך זאת גם פונקציה של מדיניות מכוונת שבין היתר עוסקים במימונה גורמים פלשתינאים.
1064: אני מפנה את תשומת לבכם למה שאמר חאתם עבד אל-קאדר שהוא נציג מחוז ירושלים במועצה המחוקקת של הרשות הפלשתינאית בראיון לעיתונות הפלשתינאית שפורסם גם בעיתונות הישראלית באחד מהפרסומים בירושלים, והוא אומר כי "בארבע השנים האחרונות ניבנו במזרח העיר 6,000 בתים ללא רשיון".
אל קאדר: נוסף לזה הרשות הפלשתינאית, כפי שכותב חאלד אבו ג'ואמה, מממנת חלק גדול מהבנייה הבלתי חוקית בשכונות הערביות והדבר נעשה בסיועם של בנקים גדולים במדינות ערב בהן הבנק האיסלמי בג'דה שבערב הסעודית ועוד כהנה וכהנה.
אל קאדר: כלומר, שואלים למה, אז קודם כל אמרתי.
אל קאדר: שיעורי ההרס הם באופן כל כך נמוך ביחס להיקף הבנייה הבלתי חוקית, שאלה שעושים את זה, זה משתלם להם מבחינה כלכלית טהורה.
אל קאדר: הדבר הנוסף הוא שיש כאן מדיניות מכוונת שלא פעם גם מסייעת לבונים במימון.
משה גפני: אני מבקש אדוני ראש העיר לדעת האם אצלך בעירייה, כל עוד אתה מכהן כראש עיר, יש הבדל בהריסת בתים בין מזרח ירושלים לבין מערב ירושלים?
משה גפני: אני מבקש לדעת האם יש בעניין הזה איפה ואיפה, האם יש בנייה בלתי חוקית במערב העיר או במזרח העיר, איפה בונים יותר בנייה בלתי חוקית ואיפה הורסים יותר?
1064: אמרתי מהי המסגרת שבה הדברים מתרחשים.
1064: מדובר בשנים האחרונות בעלייה בהיקפים מאוד משמעותיים שאנחנו יכולים לאתר אותם בזמן האחרון במיוחד דרך צילום מהאוויר שמאפשר לנו באמצעות פענוח התצלומים לקבל תמונה יותר מדויקת על ההיקפים של הפעילות הזאת.
1064: הפעילות נעשית במיוחד בסופי שבוע.
1064: בסופי שבוע אפשר לראות באזורים שונים, גם באיסוויה, גם במחנה הפליטים שועפט, גם בשכונת שועפט בואך רמת שלמה, מאות אנשים עובדים באופן אינטנסיבי ותוך 24 שעות ו48- שעות מניחים יסודות ומעלים קירות, ואז תוך שבועיים-שלושה יוצרים עובדה בשטח שכמובן משנה את פני השטח וזה עשה באופן סיסטמתי ושיטתי ועקבי כאשר המשפחות מתגייסות בסופי שבוע כאשר בעיית האכיפה בעיקר בסופי שבוע היא בעיה יותר קשה וזה מנוצל כפי שאומר פה חבר המועצה הפלשתינאית: על כל בית אחד שהורסים, אנחנו נבנה עשרה בתים.
1064: כלומר, הבנייה הבלתי חוקית היא לא איזושהי תוצאה של חוסר יכולת לבנות - ותכף אני אומר איפה אישרנו תוכניות בנייה באזורים הלא-יהודים – אלא היא תוצאה של מדיניות מכוונת.
1064: יש עוד מקרה של התנגדות שמוגשת לי על-ידי תושב ערבי שכתב לי מכתב כנגד הפרות בנייה של מישהו שגר לידו וכדומה.
1064: זה חלק מהשגרה של היום יום עכשיו.
1064: ערבים פתאום מתחילים להבין שההתנהגות האלימה הזאת וגזלת הרכוש הזאת שנעשית בצורה פראית פוגעת גם בזכויות שלהם ואין להם דרך אחרת, אם הם לא רוצים שזה ייעשה בדרך של שימוש באנשי הזרוע של הגורמים הפלשתינאים, אלא אם הם רוצים שזה ייעשה בדרך חוקית ונאותה, הם פונים לעיריית ירושלים ומבקשים את הגנתה.
1064: אני רוצה להראות לכם דוגמאות קטנות בקשר להפרות הבנייה.
1064: למשל, מחנה הפליטים שועפט, מה שאתמול נהרס, כל הבנייה לא הייתה בלב המחנה.
משה גפני: אני מבין שהוועד של רמת שלמה הביא סרט שמראה את הבנייה הבלתי חוקית במקום.
1064: יש כאלה שלא בונים בחלק הצפוף בתוך המחנה אלא כאלה שגולשים במורד המדרון לכיוון פסגת זאב.
1064: האזור הזה הוא במורד ולא בלב המחנה.
1064: תבינו שלא מדובר בחלכאים ונדכאים שאין להם איפה לגור אלא מדובר ברוב המקרים בבנייה מסיבית של בניינים רבי-קומות שנעשית על-ידי קבלנים בעלי יכולת.
1064: כלומר, לא על-ידי אנשים שלא יודעים איך הנהלים, מה הנהלים, איך אפשר לאתר קרקע, איך רוכשים קרקע, איפה בונים.
1064: אלה סוג המבנים שבחלקם נהרסו אתמול, מבנים של ארבע וחמש קומות.
1064: בעיסוויה, סוג של עבירות הבנייה, מדובר בבניינים של ארבע וחמש קומות שאתם יכולים לראות אותם כאן בתמונות.
1064: באבו טור יש מגדלי תאומים, שני מגדלי תאומים שניבנו ללא רשיון, מגדלים עם שמונה קומות שזו לא בדיוק בנייה של חלכאים ונדכאים, של אנשים שאין להם קורת גג והם מוכרחים לבנות משהו ואנחנו מונעים מהם את היכולת לגור ולקיים איזושהי קורת גג.
1064: צריך להבין עוד דבר.
1064: עיריית ירושלים לא בונה לא ליהודים ולא לערבים.
1064: ממשלת ישראל שנים רבות לא בונה לא ליהודים ולא לערבים.
1064: מי שבונה זה רק קבלנים פרטיים.
1064: תפקידי הוא אחד: לדאוג שתהיינה תוכניות בנייה מאושרות כך שאפשר יהיה לבנות במידה שבעלי הקרקע רוצים לבנות, אם הם רוצים לבנות.
1064: אני אומר מה עשינו בתחום הזה בקרב השכונות הערביות, מה כרגע נכון עובדתית מבחינת תוכניות הבנייה המאושרות.
1064: ובכן, בבית צפפה אפשר לבנות היום 2,900 יחידות דיור נוספות.
1064: בצור באחר ובאום שובה אפשר לבנות 3,900 יחידות דיור נוספות, באסוואכה ניתן לבנות 1,900 דירות, בג'אבל מוכבר אפשר לבנות 250 דירות, באבו טור ניתן לבנות 1,500 דירות, בראס אל עמוד וסביבותיה ניתן לבנות 3,000 יחידות דיור, באסייך ניתן לבנות 1,170 דירות.
1064: בנוסף לכך בהר הזיתים ניתן לבנות עוד 150 יחידות דיור.
משה גפני: אני מבין שמדובר במינהל קהילתי שעל-פי הנתונים מכהן כבר 15 שנה ומעלה.
משה גפני: אתה הגשת הצעה לסדר בעניין הזה וקיבלתי גם מכתב מצבי יעקבזון, מזכיר סיעת ש"ס, בעניין הזה וכן פנו אליי תושבים בנושא.
נסים זאב: הנושא אף פעם לא ירד מסדר היום גם בעיריית ירושלים, כאשר התקבלו החלטות ברמה העקרונית שיש לקיים בחירות ברמות למינהל הקהילתי אבל מדי פעם זה מטורפד כי האינטרסים של המינהל הקהילתי הקיים היום הם לא לקיים בחירות מאחר שהתוצאה היא ברורה.
נסים זאב: לפני מספר שנים, כשהייתי סגן ראש העיר ירושלים, נעשה ניסיון לחלק את רמות ואולי להפריד את רמות ד' מהאוכלוסייה האחרת אבל הייתה התנגדות מוחלטת מצד חברינו כך שעד היום בפועל לא התקיימו בחירות.
נסים זאב: למעשה המינהל הקהילתי לא מייצג את השכונה, הוא לא מייצג את התושבים ולא מייצג את האינטרסים של רוב תושבי השכונה.
נסים זאב: ישנה התעלמות מוחלטת מהצרכים של התושבים ואני רוצה לומר שאני כחבר ועדת התכנון חשתי זאת על בשרי בכל הקצאת שטח לבית כנסת.
נסים זאב: בכל תוכנית שהייתה בשכונה להקים בית כנסת – בזמנו זה היה מתנ"ס ולא קראו למקום מינהל קהילתי – דאגו להביא את המתנגדים כך שגם אם הבנייה הייתה ברמות ג', באו תושבים מרמות א' ו-ב'.
נסים זאב: הארגון היה תמיד במטרה לצמצם את האפשרות עד כמה שניתן שהחרדים לא יהיו בשכונה, אבל מה לעשות המצב הוא מצב טבעי, יש התפתחות והייתי אומר שגם שכונת שמואל הנביא שבה רוב התושבים לא היו דתיים משנה עכשיו את פניה והיום שכונת שמואל הנביא מאוכלסת כולה על-ידי חרדים ודתיים כאשר כמעט לא רואים חילוניים.
נסים זאב: אני חושב שאנחנו לא יכולים לחיות את העבר כשההווה אצלנו והמציאות שונה לחלוטין.
נסים זאב: אני לא רוצה לדבר על מבנים, על בתי-ספר, על גני ילדים, כאשר מתקיים מאבק על כל מגרש ומגרש, מאבק על כל מבנה ומבנה, מאבק על כל גן ילדים כדי שהציבור שלנו יקבל את המגיע לו על-פי דין, אבל עושים את הכל על-מנת לא לאפשר לציבור החרדי במקום להתפתח ולקבל את השירותים.
נסים זאב: למנוע התפתחות זה לא בידינו כי המציאות מדברת בעד עצמה.
נסים זאב: אם היו בעבר עשרים אחוז או שלושים אחוז חרדים, היום אני חושב שגם המינהל הקהילתי יכול להודות שהרוב המכריע של התושבים הוא חרדי, אם אנחנו לוקחים את שכונת רמות כמקשה אחת – את רמות א', ב', ג', ד' ורמות פולין.
נסים זאב: אני רוצה לדעת למה אין ייצוג לציבור החרדי במינהל הקהילתי, למה הציבור החרדי לא יכול להרגיש שיש לו את הנציגים שלו ויכול לגשת אליהם בצורה חופשית.
נסים זאב: אני לא רוצה לדבר על דברים קטנים כמו בריכת שחייה שמבחינת התושבים זה גם דבר גדול.
נסים זאב: אם יש למשל מצילה ולא מציל בזמן שעות השחייה לגברים, יכול להיות שלמינהלת זה לא מפריע, אבל לחרדים זה מפריע.
נסים זאב: אם מדובר בשעות שחייה של הגברים, צריך להביא מציל אפילו שיעלה עוד.
נסים זאב: אני חושב שהמינהל הקהילתי לא צריך לדקדק בדברים פעוטי ערך עקב ההוצאה הגדולה אלא אם כן מסתתרת מאחורי העניין הזה איזושהי מגמה אולי להצר את צעדיהם של החרדים במקום.
נסים זאב: אני בכל אופן מביא את התחושות של התושבים.
נסים זאב: אני חושב שהגיע הזמן לקיים את מה שהובטח בשנת 1994 על-ידי ראש עיריית ירושלים.
נסים זאב: הוא הצהיר שאכן הולכים לקיים בחירות במינהלת רמות ושלציבור החרדי והדתי יהיה את הייצוג שלו.
נסים זאב: גם בתקופת טדי קולק – ואני הייתי עשר שנים סגן ראש העיר – הייתה אותה תביעה והתביעה הזו חוזרת על עצמה ועד היום לא הגענו למצב שהתושבים מרגישים שהמינהל הקהילתי מייצג אותם והחשש והפחד מהבחירות עדיין קיים ולכן לא מקיימים בחירות במינהל.
נסים זאב: אנחנו האמנו לראש העיר שיש לו נכונות להריץ את זה ואני חושב שיגאל עמדי עומד בראש הפירמידה הזאת בנושא של המתנ"סים ואני מאמין שיש לו את כל הרצון הטוב.
נסים זאב: יכול להיות שאין לו את הכלים, אבל את זה נשמע ממנו.
נסים זאב: בינתיים אני אסתפק בדברים אלו ואולי אשלים בהמשך.
אלי שמחיוף: אני גר בשכונה 20-15 שנה ואפילו לא פעם אחת לא אני ולא ילדיי יכולנו ליהנות מהמינהל הקהילתי הזה שנמצא בממלכה גדולה מאוד ועם שטחים לא קטנים כהוא אמור לשרת את כלל תושבי השכונה.
אלי שמחיוף: כלל תושבי השכונה, ולא משנים כרגע האחוזים, אין ספק שנמצאים שם גם דתיים וחרדים שלא דורכים על מפתן המינהל מכיוון שמסתובבים שם לדעתנו בצורה לא צנועה או מסיבות שלפי הרוח שאנחנו נוהגים לנהל את חיינו אנחנו לא יכולים להסתובב במקום.
אלי שמחיוף: בבריכת השחייה לא קיימות שעות נפרדות אלא אם כן אולי שעה ביום שישי לפני כניסת השבת ומבחינתי לא כדאי אפילו לדבר על זה כי אם זה המצב, כאילו זה לא קיים.
אלי שמחיוף: חוגים למחשב, חוגים לאלקטרוניקה וחוגים רבים נוספים לא קיימים לציבור שלנו באופן נפרד כי אתם יודעים יפה מאוד שאם לא יהיו חוגים נפרדים, הציבור שלנו לא יגיע לחוגים אלה כך שבמלים אחרות אתם מתעלמים בכלל מהקיום של הציבור הדתי-חרדי בשכונה.
אלי שמחיוף: שלא לדבר על תקציבים שאתם מקבלים, אתם משתמשים בהם רק לטובת זרם מסוים בציבור ולא לטובת כלל הציבור בשכונה.
אלי שמחיוף: אלה כמה נקודות קטנות בהתייחס לכך שאני תושב השכונה ומה אני מרגיש באופן אישי כאשר ילדיי לא יכולים ליהנות מהמינהל שלכאורה אמור לייצג את כלל התושבים.
אלי שמחיוף: בכובע השני שלי כסגן ראש העיר ויושב-ראש ועדת הכספים בעירייה, אני יכול לומר פה דברים מסמרי שיער בכל מה שקורה עם המינהל הקהילתי ברמות.
אלי שמחיוף: אנחנו נאבקים ונמצאים במצוקות אדירות של מבנים בירושלים לטובת מוסדות חינוך – אם אלה גני ילדים או בתי-ספר לבנים ובנות ולא משנה באיזה גילאים – ולעומת זאת אני כבר שנתיים וחצי בעירייה ואנחנו מנהלים מאבקים אין-סופיים על נכסים שמוחזקים בשכונת רמות על-ידי המינהל הקהילתי.
אלי שמחיוף: המינהל הקהילתי מקשה את החיים בצורה מדהימה כדי להעביר את המבנים האלה לציבור הדתי-החרדי מכיוון שהוא טוען שזה יגרום למלחמות, שזה לא מתאים והאזור הוא לא דתי וכולי.
אלי שמחיוף: בואו לא נשכח שאני מדבר על ארבעה גני ילדים, על ארבעה מבנים תקניים של גני ילדים שעד שנה שעברה עמדו ריקים והעלו אבק, אבל העיקר לא למסור אותם לציבור הדתי כאשר הבקשה הייתה למסור אותם לילדות תושבות השכונה, ילדות בגילאי שלוש-ארבע-חמש כשהבת שלי והבת של החילוני הכי גדול נראות בדיוק אותו הדבר בגיל הזה, ועם כל זה הפחד היה פחד אימים איך חס ושלום יגיע מצב שבנות דתיות ייכנסו למבנה תקני בשכונה.
אלי שמחיוף: אני רוצה להזכיר לכולנו שמדובר בתושבי השכונה.
אלי שמחיוף: אני לא מדבר על ילדים ממאה שערים או מבית ישראל אלא על תושבי שכונת רמות.
אלי שמחיוף: אנחנו לא הצלחנו והמינהל הקהילתי בשיתוף עם העירייה, עם מנח"י לצורך העניין, הצליחו להכניס למקום איזושהי עמותה כללית לצורך פעילות משרדית ואני מדבר על מבנה תקני של גן ילדים כאשר הילדים במקביל נמצאים בדירות שכורות עם דוחות בטיחות חמורים ביותר כשאסור להם להיות שם.
אלי שמחיוף: הילדים במצב של סכנה, אבל העיקר לא לתת להם מבנה תקני כי חס ושלום הם לא מיוצגים על-ידינו.
אלי שמחיוף: אותה דוגמה יש לנו גם לגבי מבנים של בתי-ספר.
אלי שמחיוף: קיימים בשכונה, בפרט ברמות א', ארבעה או חמישה מבנים של בתי-ספר, מבנים גדולים מאוד, 12, 16, 24 כיתות ואפילו יותר, עם תפוסה של בחלק מהמבנים של שש כיתות, של שמונה כיתות, של עשר כיתות, כאשר לפחות חצאי מבנים, אם לא יותר, עומדים ריקים.
אלי שמחיוף: הדרישה שלנו כעירייה היא לאחד מבנים ולגרום לכך שמבנים אחרים יתפנו ויימסרו לטובת ילדי השכונה כדי שיהיה להם איפה ללמוד, כך שהם לא יהיו במקלטים או בבתי-כנסת כאשר דוחות הבטיחות הם חמורים ביותר.
אלי שמחיוף: יושבים כאן אנשי המינהל ויודעים באיזה מאבקים אנחנו נמצאים היום, בימים אלה, בהתייחס לאיזשהו מהלך שהעירייה הובילה ונקווה שעוד היד נטויה למהלכים נוספים.
אלי שמחיוף: הצלחנו להוציא מבנה אחד ולהעביר אותו לטובת תושבי השכונה, כאשר במקרה הזה מדובר בבית-הספר תרומת יעקב.
אלי שמחיוף: אנחנו כעירייה רואים את זה בחומרה, ואני בוודאי כיושב-ראש ועדת כספים כשאני ממונה על הכספים בעירייה, שעיריית ירושלים צריכה להוציא סכומים אדירים על שכירויות, על רכישה, כאשר מדובר פה במיליונים רבים או לחילופין לבנות מבנה, צריך לבנות מבנה, להשקיע מיליוני שקלים - ולעירייה היום אין כסף – כדי לתת מבנה לכם מבנה חלופי, שאם לא כן אתם לא מסכימים לשחרר מבנה.
אלי שמחיוף: מי קבע שאתם הבעלים של הנכסים של העירייה?
אלי שמחיוף: מה השליטה הבלעדית שלכם?
אלי שמחיוף: אתם בסך הכל זרוע של העירייה ובמקרה הזה יד שמאל מכה את יד ימין וזה דבר שלא יעלה על הדעת.
אלי שמחיוף: אני אומר לפרוטוקול שכבר תקופה ארוכה מאוד כאשר בכל פעם שמגיע כסף עבור המינהל הקהילתי ברמות לוועדת הכספים שאני עומד בראשה, הכסף לא מועבר ואני גאה לעשות זאת.
אלי שמחיוף: אני עוצר את התקציב ואנחנו לא מעבירים אליהם את הכסף.
אלי שמחיוף: אנחנו לא נעביר כסף לגוף שלדעתנו עובד באופן לא תקין וכל הקיום שלו הוא לא תקין, מה עוד שהוא עובד בצורה סקטוריאלית לחלוטין, לא מכיר בכלל בקיום של הציבור האחר ומבחינתנו לא נעבור לסדר היום, נמשיך לא להעביר כספים עד שיתקיימו שם בחירות.
צבי יעקבזון: אני יכול להגדיר בשלוש מילים שהמצב כאן הוא בבחינת הירשת וגם רצחת.
צבי יעקבזון: פשוט עשקו וגזלו את המבנה הזה, את המערכת הזו, ובמינהלת הזו הם מכים בחרדים.
צבי יעקבזון: לא רק שהמינהלת לא נותנת את השירות לתושב החרדי, לתושב עם הכיפה השחורה, אלא שהיא נאבקת בו ונלחמת בו.
צבי יעקבזון: זה עיוות כפול, זה חטא על פשע, זו רשעות ונבזות ומעשה נבלה.
צבי יעקבזון: זה הפרת זכויות האזרח בצורה שאני מאודי לא ראיתי כמוה.
צבי יעקבזון: אני לא גר ברמות.
צבי יעקבזון: אני עובד בבניין הג'רוסלם פוסט ושם מדפיסים את "רמתון".
צבי יעקבזון: לא ראיתי עיתון במדינת ישראל, עיתון אנטישמי כמו "רמתון".
צבי יעקבזון: ביקשתי במשרד הפנים לפסול את העיתון הזה.
צבי יעקבזון: נכון שעד היום לא ביקשתי שהנושא יידון בוועדת הפנים ולא ציפיתי לכך.
צבי יעקבזון: אני מסכים ומאשר שברגע שהנושא הגיע לוועדת הפנים, הנושא הועלה כהצעה לסדר יום, אבל אני אומר שוב שאני רוצה להקדים תרופה למכה.
צבי יעקבזון: אני יודע שהם הציעו את שתי המינהלות כי הם יודעים כבר שהדמוקרטיה לימינם של החרדים.
צבי יעקבזון: אני עובר בשכונה ואני רואה את שלטי הרחוב על המופעים ואני אומר ריבון העולמים מה לחרדים ולמופעים אלה.
יגאל עמדי: מאחורי העניין הזה בשכונות אנחנו בוחרים את ההנהלות בכל מינהל ומינהל באמצעות בחירות שכונתיות.
יגאל עמדי: ההנהלה מורכבת מששים אחוז תושבים של אותה שכונה שהם נבחרים בבחירות אזוריות באותה שכונה ועיריית ירושלים, יחד עם החברה הירושלמית, ממנה ארבעים אחוז פקידות שקשורה לנושאים בתוך השכונה.
יגאל עמדי: הבעיה ברמות היום מורכבת ומסובכת ולא סתם היא נמשכת זמן רב.
יגאל עמדי: בדרך כלל על בחירות בשכונה במינהל קהילתי מחליטה ועדה עירונית שנקראת ועדת ה11- המורכבת מ11- נבחרי ציבור חברי מועצת העיר.
יגאל עמדי: לא עושים בחירות קודם כל בשנה שבה מתקיימות בחירות לכנסת או בחירות לעירייה וזו החלטה שנועדה להבהיר בצורה שלא משתמעת לשתי פנים שכל תהליך בחירות בשכונה הוא תהליך קהילתי וזאת על מנת שלא יתערבבו היבטים נוספים פוליטיים כאלה ואחרים.
יגאל עמדי: לכן החלטנו שבשנת בחירות לא עושים בחירות בשכונה.
יגאל עמדי: מכיוון שמדובר בתהליך קהילתי, כאן אני מגיע לרמות ואמרתי שהנושא ברמות הוא מורכב ומסובך ואני חושב שכולנו מחויבים לטפל בסוגייה הזאת בזהירות רבה.
יגאל עמדי: אני חושב שזאת תהיה טעות לקחת את הנושא של הבחירות ברמות ולגרום לכך ששוב אנחנו נחזה בירושלים במאבקים שהעיר הזו ידעה בעבר בנושא של חרדים וחילוניים.
משה גפני: נכון שלא עושים בחירות למינהלת בשנת בחירות לכנסת ונכון שלא עושים בשנת בחירות לעירייה ונכון שבשנים האחרונות יש הרבה מאוד בחירות לכנסת ולעירייה, אבל היה אפשר למצוא שנה אחת שבה במקרה לא היו בחירות לא לראשות-ממשלה, לא לכנסת ולא לעירייה.
משה גפני: השאלה, סתם שאלה פרובוקטיבית ואני ממש לא מתכוון לזה, האם אתה יכול לתאר לעצמך אם בשכונה אחרת היה בה מצב שונה, כאשר המינהל הקהילתי היה נשלט על-ידי חרדים והרוב היה חילוני, אתם הייתם מאפשרים דבר כזה?
משה גפני: אתה רוצה לעשות בחירות, השנה אין בחירות לכנסת.
משה גפני: מאחר שזמננו מוגבל, אני מתנצל אבל אני מבקש לא לדבר על ירושלים, לא לומר אפילו שהיא עיר הבירה, לא לומר שיש שבת בירושלים וראש העיר דואג לשבת.
משה גפני: אם ראש העיר יבקש ממני לקיים דיון בוועדת הפנים על השבת בירושלים, אני אעשה זאת בשמחה.
משה גפני: אני מבקש לדון על דבר אחד בלבד, על הבחירות למינהלת רמות.
צבי צ'רניחובסקי: היות שהתפיסה היא תפיסה קהילתית, בכוונה הבאתי מקרה של מינהל קהילתי חרדי, אני לא אצליח בחיים לקיים שם בחירות אלא אם כן תיווצר הידברות ותהיה הסכמה.
צבי צ'רניחובסקי: גם ברוממה לא קיימו בחירות וזה מינהל קהילתי שעקרונית הוא מאוד סולידי, אין לנו בעיות, הוא מתנהל יפה ואני מביא את הדוגמאות האלה כי המקרה של רמות הוא לא יוצא דופן.
צבי צ'רניחובסקי: יש שאלה נוספת שהיא בשולי הדיון והחברים הזכירו אותה ואני אומר את תפיסתי כפקיד.
צבי צ'רניחובסקי: בירושלים יש דילמה אמיתית.
צבי צ'רניחובסקי: צודק יגאל באומרו שרמות אולי מרכזת בתוכה הרב היסטוריה והרבה מתח של שנים רבות והדילמה של בחירות היא לא דילמה שהתחילה עכשיו ושמישהו פוחד בגלל בעיות דמוגרפיות.
11835: רמות היא שכונה שגרים בה בסובלנות רבה, אין עוד שכונה בירושלים ואין מקום בארץ שגרים זה לצד זה בשכנות באותו בניין חילונים, דתיים, דתיים לאומיים ואין שום בעיה בשכונה.
11835: אפשר לבדוק במשטרת ישראל אם הוגשה תלונה.
11835: האמת היא שאני קצת כועס עליך על שאתה מקיים את הדיון כי מצדי חבל שהדיון מתקיים.
11835: כל יום וכל חודש וכל שנה שעובר וממשיכים להשמיץ ולהפחיד את התושבים החילונים והאחרים בשכונה שהחרדים משתלטים, יהיה עוד אחד ועוד אחד שעוזב ועוד עשרה ועוד עשרים וחרדים ברוך השם מגיעים.
11835: זה נכון שזה כואב כל פעם יש קיטוב וכל פעם שהנושא מתמקד בנושא של דתיים וחילוניים.