GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חזקיהו סאמין: אני חושב שקודם כל טוב דנים על זה פה - - -
אמנון כהן: טוב שיש דיון בוועדת הפנים.
חזקיהו סאמין: כן, ודאי.
חזקיהו סאמין: אני בעצמי פניתי באופן אישי למי שצריך לפנות, לגורמים מעלי, ואמרתי להם שיש כאן בעיה.
חזקיהו סאמין: יש פה כמעט מיליון אנשים שכשמגיעים לארץ צריך לבדוק את יהדותם.
חזקיהו סאמין: אני לא רוצה לנקוב באחוזים, אחוזים גדולים מאוד מאלה שהגיעו הם לא יהודים על פי ההלכה והם מבררים ומגיעים לבירור האמיתי כשבאים להירשם לנישואים ואז מגיעים בפני שוקת שבורה, כמו שאמרתי.
חזקיהו סאמין: אמרתי: צריך וחשוב מאוד באמת ליידע אותם כבר מיד בהתחלה, אבל זה דורש גם מקומות של בירור יהדות הרבה יותר רחבים ממה שהיום ואני גם כן הצעתי להוציא את זה מבתי הדין ולעשות את זה דרך דיינים אבל בצורה שאנשים לא יצטרכו - - -
אמנון כהן: שייתקע עוד יותר?
חזקיהו סאמין: אני רציתי להרחיב את העניין.
חזקיהו סאמין: שוב פעם, זו דעתי האישית, שדיינים יתעסקו עם זה אבל מחוץ לבתי הדין.
חזקיהו סאמין: זאת אומרת שאדם שבא להירשם לנישואים לא יצטרך להיכנס לבית הדין שבאים שם אנשים להתגרש ולשמוע את הצעקות וכל הדברים, אלא הוא צריך ללכת למקום עם אווירה יותר טובה.
חזקיהו סאמין: אחרי שיהיו לנו את הדברים האלה, את בתי הדין האלה לבירור יהדות מיוחדים אז יהיה אפשר ללכת לדעתי וליידע את הציבור שכדאי להם כמה שיותר מהר ללכת ולברר את יהדותם לפני שמגיעים לנושא הנישואים.
אמנון כהן: אתה מציע שיהיו בתי דין מיוחדים לדברים האלה?
חזקיהו סאמין: כך הצעתי, כן.
חזקיהו סאמין: אני חושב שקודם כל צריך לתת מענה לדבר הזה.
חזקיהו סאמין: אי אפשר לתת לאנשים ללכת לברר יהדות, ולאן הם הולכים?
חזקיהו סאמין: לבתי הדין איפה שמתגרשים.
חזקיהו סאמין: בשביל מה לי ללכת לשם?
חזקיהו סאמין: אני חושב שקודם כל צריך להכין את בירור היהדות, את בתי הדין המיוחדים האלו, ואחר כך לתת מענה לדבר שאתם מדברים עליו.
אמנון כהן: ביקש לדבר עורך דין גלעד קריב.
גלעד קריב: אני מייצג כאן בין השאר גם את עמותת "פנים" שהיא מעין ארגון גג של הארגונים להתחדשות יהודית פלורליסטית בישראל, קשת רחבה של עשרות ארגונים.
גלעד קריב: ראשית, ברכות על קיום יום הזהות היהודית.
גלעד קריב: אנחנו כאן בהזמנתם של רבני "צהר" וכמובן הוועדות.
גלעד קריב: אני חייב לציין שאני שומע ומאזין לדיון ותחושתי היא שהדיון הזה מנותק לחלוטין מן המציאות של החברה הישראלית וממציאות החיים של למעלה ממיליון עולים מחבר המדינות.
גלעד קריב: ומבלי לפגוע ומבלי לזלזל חס וחלילה בעבודה החשובה שנעשית בעבור אותם עולים שמעוניינים בבירור היהדות, אין כאן קצה חוט של פתרון אמיתי למצוקה הבלתי נסבלת של למעלה ממיליון אזרחים ישראלים שהגיעו לכאן בברכתה של מדינת ישראל לשם חלק אינטגרלי מעם ישראל.
גלעד קריב: לידתו של כל העניין הזה הוא במדיניות מחמירה של בתי הדין הרבניים ושל הרבנות הראשית.
גלעד קריב: בסופו של יום, עמדה לגורמים הללו במדינת ישראל האפשרות לאמץ מדיניות מתונה, מקרבת, מסבירת פנים שמנצלת את כל הקוּלות האפשריות במסורת ישראל על מנת להכיר באותם יהודים.
גלעד קריב: כל המיזם הזה, שהוא חשוב כשלעצמו, הוא תוצאה להשתלטות סדר-יום קיצוני ומחמיר במוסדות הרבנות הראשית ובתי הדין הרבניים, ואז, כתוצאה, צריך לבצע תהליכים מורכבים ובלתי ישימים של בירור יהדות בעבור מאות אלפי אנשים.
גלעד קריב: אנחנו נמצאים היום במצב שלא רק שמדינת ישראל לא העמידה כל פיתרון אמיתי לאותם 350,000 עולים חסרי סיווג דתי באפיקי גיור מקרבים, אלא עתה אנחנו למדים שגם אותם 600,000, 700,000, 800,000 העולים שמוכרים כיהודים, בעצם צריכים להיכנס למסלול שמטיל ספק ביהדותם.
גלעד קריב: מדובר במציאות מופרכת שהמחשבה שעוד שניים או שלושה או עשרה חוקרי יהדות יכולים לפתור אותה היא מחשבה עקרה.
גלעד קריב: אם רוצים להגביר את פעילות בירור היהדות זה בהחלט דבר ראוי לאותם עולים שמעוניינים להיכנס למסלול, אבל כאשר מדובר על 20% מאזרחיה היהודיים של מדינת ישראל שבעצם נמצאים במצב שבו הם נדרשים להתגייר על מנת להתחתן, וכולנו מכירים את מצב הגיורים במדינת ישראל, או בעקבות תקנות חדשות של הרבנות הראשית, החובה של בירור יהדות כחובה גורפת זו מציאות חדשה של השנים האחרונות.
גלעד קריב: כאשר הגיעה לכאן שארית הפליטה אחרי הקמת המדינה ואתה אלפי, עם לא עשרות אלפי בני זוג לא יהודיים שהצטרפו לשארית הפליטה, והנתונים האלה ידועים גם לגורמים בתוך הרבנות הראשית, היו במדינת ישראל רבנים בעלי שיעור קומה שידעו למצוא את אותם נתיבים הלכתיים ולא לפתוח בהליכים של בירור יהדות.
גלעד קריב: אנחנו נמצאים היום במציאות שבה - - -
גלעד קריב: אני אסיים בעוד רגע.
גלעד קריב: ההנהגה הרבנית של מדינת ישראל גוררת למעלה ממיליון אזרחים בתהליכים שאין להם כל תכלית.
גלעד קריב: הפתרון למצוקה הזו הוא בפתיחה מסיבית של אפיקי גיור מקלים ובמקביל, ניצול כל האפשרויות ההלכתיות להכרה באותם רבנים.
גלעד קריב: והדבר הנוסף הוא כמובן להנהיג במדינת ישראל, בצד הנישואים ההלכתיים בשם המדינה, מסלולים של נישואים אזרחיים שיאפשרו לאותם עולים שהגיעו לכאן בחוק השבות שלא מעוניינים בהליכי בירור יהדות, שרואים עצמם כיהודים לכל דבר ועניין שאינם מעוניינים ב"תעודת הכשר" של המוסדות הרבניים, להתחתן באמצעות נישואים אזרחיים.
אמנון כהן: הם יכולים לנסוע למדינה אחרת, אין בעיה.
גלעד קריב: הם הגיעו לכאן על פי חוק השבות, אין שום סיבה - - -
אמנון כהן: בסדר, אז אני אומר, אם אנחנו מדינה יהודית אז צריכים לפעול על פיה.
אמנון כהן: אם אנחנו "מדינת כל אזרחיה", אם נגדיר את זה כך, אז אתה צודק במה שאתה אומר.
אמנון כהן: כל אחד יבחר את המסלול שלו.
גלעד קריב: כבוד יושב-ראש הוועדה, אנחנו מדינה גם דמוקרטית שצריכה לאפשר לאזרחיה להינשא.
אמנון כהן: בסדר, אז זה שאתה אומר לעשות יותר גיורים, וודאי.
אמנון כהן: זה שאתה אומר להקל בבירוקרטיה, אני אתך, אבל במהות היהדות אנחנו לא נוכל להתפשר.
גלעד קריב: אין צורך בפשרה.
גלעד קריב: במהות, כל הנושא שאנחנו דנים עליו הוא תולדה של מדיניות מחמירה וקיצונית - - -
אמנון כהן: אוקיי, תודה, ידידי.
גלעד קריב: וצריך לשאול מדוע לא קמים בתוך היהדות האורתודוכסית גורמים מתונים שאומרים שכל תהליך הבירור הוא מופרך.
אמנון כהן: תודה, דיברת, תודה.
אמנון כהן: אנחנו וועדה פלורליסטית, נותנים לכולם לדבר, זה בסדר.
גלעד קריב: מצוין.
אמנון כהן: מבחינתי זה דיון מאוד חשוב, דיון חשוב ברמה הלאומית.
אמנון כהן: המדינה עושה אבל לא מספיק ואנחנו צריכים לפעול – אני עוד לא יודע בעצמי איך לטפל בזה – להרחיב את הפעילות הזו לבירור היהדות כמה שיותר מהר.
אמנון כהן: נעשה כמה דברים, מנהלת הוועדה, אנחנו נפנה למשרד רוה"מ במכתב בעקבות הדיון שהתקיים בוועדה שיעשה דיון בממשלה בנוגע לבירור יהדותם של אלה שנמצאים בארץ, בירור יהדותם המהיר, ולצורך כך אנחנו צריכים להקצות משאבים, לעשות תוכנית פעולה ל-3 שנים.
אמנון כהן: ההתמקדות צריכה להיות בהסברה ודרכי פעולה אפקטיביות באיזה שלב יקבל העולה לארץ את המסמך שהוא צריך לברר את יהדותו עם הפניה לפי אזור גיאוגרפי, אזור מגוריו, שהוא צריך לקבל את המענה ולבוא לשם.
אמנון כהן: שיהיה גוף מקצועי מבחינת המדינה, אם המדינה סומכת על עמותת "שורשים" אז שתרחיב אותה, אם היא חושבת שבתי הדין הרבניים יעשו, הם יעשו, או, כפי שציין פה נציג משרד הדתות, יקימו בתי דין מיוחדים לבירור היהדות אד הוק ל-3 שנים שהם יתעסקו אך ורק בבירור יהדות ובתקציב מיוחד וכמה שיותר ל-3 שנים.
אמנון כהן: תוכנית עם החלטת ממשלה, כפי שהיתה החלטת ממשלה ב-97', לאשרר אותה אם צריך, להרחיב אותה או לצמצם אותה, אני לא יודע, אבל להתאים אותה לתנאים של היום שזה יתאים ל-3 שנים.
אמנון כהן: אנחנו חייבים לשתף פעולה, גם משרדי ממשלה, כמו משרד רוה"מ, "נתיב" שיושב בתוכו, משרד הפנים, משרד הקליטה, משרד החוץ איפה שצריך פה לעזור בכל הלוגיסטיקה, וכמובן מז"פ והנושא של חוץ, כל מה שקשור לשיתוף פעולה בחו"ל, אנחנו יודעים לעשות את זה.
אמנון כהן: אנחנו צריכים פה פעם אחת לעשות עבודת מטה אצל משרד רוה"מ.
אמנון כהן: במקביל אני מבקש מאלה העוסקים במלאכה יום יום, רבני "צהר", בתי הדין הרבניים ומשרד הפנים, לבדוק אם יש עדיין תיקוני חקיקה שיכולים לסייע לכם.
אמנון כהן: היועץ המשפטי של הוועדה, אני מבקש ממך שתשב תלמד ותגיד לי אם החלטת הממשלה הזו רלוונטית, לא רלוונטית, אולי צריך להתאים אותה, אבל אם צריך חקיקה רוח הדברים היא מה שכתבתנו לראש הממשלה.
אמנון כהן: הוא עסוק במיליון ואחד דברים, יש לנו איום איראני, יש לנו מיליון דברים לטפל אבל אנחנו כותבים לו.
אמנון כהן: ברוח הדברים שכתבתי תוכל להכין הצעת חוק גם שתהיה הוראת שעה שתתחדש כל שנה ל-3 שנים.
אמנון כהן: אם צריך גם הקמת בתי דין מיוחדים לנושא בירור היהדות שיהיה ברמה הממלכתית.
אמנון כהן: כל מי שיכול להיעזר ויכול לעזור, ארגונים יכולים לעזור אבל המדינה צריכה לתת את הטון, את המשאבים והסתכלות גם לחו"ל איך אנחנו מחברים את כל הדברים האלה.
אמנון כהן: אני חושב שכמה שיותר מוקדם נגלה לאותם האחים שלנו שיושבים כאן אתנו על הזהות שלהם, איפה הם נמצאים.
אמנון כהן: שלא יהיה מצב שילד גדל כאן מכיתה א' או מגן הילדים ומגיע חודשיים לפני הנישואים, פותח תיק ברבנות ואומרים לו: בן-הזוג שלך או בת-הזוג שלך לא יהודייה.
אמנון כהן: הוא אומר: אני גדלתי אתה ביחד, איך יכול להיות מצב כזה?
אמנון כהן: אסור לנו להגיע לעוול הזה ואנחנו כמדינה צריכים לטפל בזה.
אמנון כהן: לכן אני חושב שהדיון הזה חשוב והוא לא קשור למפלגה כזו או אחרת.
אמנון כהן: אני מודה ליושב-ראש השדולה שביקש לקיים את הדיון הזה.
אמנון כהן: חבר הכנסת, מקלב, נכנסת בסוף ואני יודע שהנושא הזה גם קרוב ללבך, אם תרצה להגיד משפט או שניים כי אני למעשה סיכמתי את הדיון בגדול, בבקשה.
אמנון כהן: כמובן שהנושא הזה גם קשור לכל אחד מאתנו, שאנחנו בתוכנו צריכים שכל אחד יידע את מקומו, את מעמדו, שיתרום גם את חלקו.
אמנון כהן: לפעמים תורמים את חלקם, הולכים לצבא וכשהוא נפגע והוא צריך להיקבר, פתאום מגלים שהיתה לו בעיה בזהות שלהם ואז נוצר מצב קורע לב, מצד אחד הוא כמו בן שלנו, נתן את נפשו ואת חייו ועכשיו כשצריך לקבור אותו אנחנו מתלבטים איך לעשות את זה שלא לפגוע במשפחה ובטח לא בנפטר שנהרג וקיפח את חייו לטובת המדינה.
אורי מקלב: אני יכול בכל אופן להגיד מילה?
אורי מקלב: מלכתחילה לא ביקשתי, הגעתי בסוף הדיון אבל אם כבר היושב-ראש כיבד אותי – לא ראיתי חבר כנסת שמכבדים אותו להגיד איזו מילה אחת.
אמנון כהן: בבקשה, אדוני, אתה חבר בכיר כאן.
אורי מקלב: קודם כל רציתי לברך אותך על כך שאתה מנהל את הוועדה בפתיחות מלאה בכל הנושאים, גם בנושא הזה.
אורי מקלב: אתה לא חושש מלהתמודד בכל הנושאים וזה נכון, כל דבר צריך חיזוק, גם כל דבר טוב, בוודאי דברים שצריך לשפר וצריך לשפר.
אורי מקלב: אף אחד לא אומר שהכול בסדר אבל אנחנו יודעים שאנחנו צריכים לשפר את זה לכל אורך ההתמודדות שלנו במדינה, גם בדברים לא ערכיים כמו כאלה, גם בדברים פשוטים.
אורי מקלב: כשאדם רוצה לקבל מהעירייה שלו מידע על מה שהוא רוצה לשלם, היטל השבחה – סתם אני מביא כדוגמה – הוא יכול לחכות חודשים עד שמישהו אומר לו על דבר שהוא אומר:
אורי מקלב: אני רוצה לשלם רק תן לי את התשובה, אני לא יכול למכור את העסק, אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים לברר.
אורי מקלב: אבל אני רק אומר לאלה שמוציאים דיבתנו רעה ועושים את זה בתוך העם היהודי, שזו תמיד היתה הבעיה של העם היהודי, אני הייתי מזמין כאן לדיון את הקונסוליה האמריקאית על מנת לשאול כמה זמן מבררים כשמישהו רוצה לקבל אזרחות אמריקאית.
אורי מקלב: כמה זמן.
אורי מקלב: הנשיא האמריקאי, עדיין לא ברור אם הוא אמריקאי או לא ולא גומרים את העניין הזה.
אורי מקלב: מבררים עם אבות אבות אבות אבותיו אם זה היה ככה.
אורי מקלב: כמה זמן בשביל לקבל אזרחות אמריקאית צריך לחכות?
אורי מקלב: כמה זמן זה?
אורי מקלב: אילו בירורים עושים לך אם זה כך או לא?
אמנון כהן: אין לנו בעיה עם זה, שהבירורים יעשו, אנחנו מדברים לגבי לוח הזמנים.
אורי מקלב: זה לוקח הרבה זמן, זה לא פשוט.
אורי מקלב: לקבל אזרחות אמריקאית קשה לקבל, גרין קארד.
אמנון כהן: חבר הכנסת מקלב, אצלנו אין בעיה.
אמנון כהן: אצלנו הרי, עם ישראל, יש לנו ייחוס מיוחד, אנחנו מגנים מיוחדים, לכן אני אומר, אצלנו אין בעיה.
אמנון כהן: זאת אומרת, בגלל שעברנו היסטוריה קשה, עם ישראל, ובגלויות, אז יש מקומות שדיכאו אותנו.
אמנון כהן: במשטר הסובייטי עשו כל מיני דברים והאוקראינים בעצם הרגו את השכנים שלהם, פתאום הפכו להיות נאצים הם בעצמם.
אמנון כהן: יש מקומות שאתה לא יכול להבין, השתלט לו על הבית – יש מקרים קשים.
אמנון כהן: ואז אנשים גם הסתירו את הזהות שלהם, ופתאום אתה מגלה שהוא בכלל יהודי אסלי 20, 30, 100 דורות אבל הוא, להציל את הדור שלו, הוא עשה כל מיני – מגלים אותו, אין לנו בעיה, יש תיעוד.
אמנון כהן: והסובייטים מאוד מסודרים, למשל ססס"ר הם מאוד מאוד מסודרים, חבל לך על הזמן.
אמנון כהן: כמו שלהבדיל, גרמנים חיפשו עד 7 דורות יהודי ואז הלכו להשמיד אותו, הלכו וחיפשו אחורה.
אמנון כהן: פה הם יודעים את הכול.
אמנון כהן: זאת אומרת, אין לנו בעיה לגלות את זה, אנחנו צריכים יותר כסף, יותר משאבים, יותר כוח אדם ובגלל שדור הולך ונעלם להתמקד בזה 3 שנים.
אמנון כהן: לכן מה שאתה אומר באמריקה, יש להם תהליכים אחרים.
אמנון כהן: אנחנו מדברים על אחים שלנו, אם הוא יהודי הוא יהודי, אם הוא לא יהודי אז יודעים, הוא לא יהודי.
אמנון כהן: זה מה שאנחנו צריכים, לזהות.
אמנון כהן: הזיהוי שלו כמה שיותר מוקדם.
אורי מקלב: אבל את הבירור הזה שאף אחד לא יגיד, שלא יהיה יותר מצב, וזו הזכות שלנו, להיכנס לעם היהודי זה לא צריך להיות יותר קל מאשר להיכנס ולקבל אזרחות.
אמנון כהן: לא קל, אם הוא יהודי אז הוא יהודי.
אורי מקלב: אז צריך לברר את זה, את זה צריך לברר.
אמנון כהן: זה מה שאני אומר, לברר יותר מהר.
אורי מקלב: והאיום האיראני, וזה שנכנסים אנשים שהם לא יהודיים לעם היהודי זה גם איום וגם כן צריך - - -
אמנון כהן: לדיון הזה באת?
טלב אלסאנע: לדיון האחר, אבל אני אשתלב כאן, אפשר להשתלב כאן.
טלב אלסאנע: בואו נתחיל מאברהם אבינו.
אמנון כהן: תודה, הישיבה שלנו נעולה.
אמנון כהן: הנושא הוא הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – חובת התקנת מערכות סולריות על בניינים ללא הגבלת מספר הקומות) של חבר הכנסת זאב בילסקי היקר ושל חבר הכנסת דב חנין, פ/3840.
אמנון כהן: הצעת החוק עברה בתמיכת הממשלה בקריאה הטרומית, והיא הגיעה לוועדה על מנת להכין אותה לקריאה ראשונה.
אמנון כהן: אני הבנתי שגם היה תיאומים בין המשרדים.
אמנון כהן: בגדול, אני חושב שהמדינה היתה צריכה לחוקק את החוק החשוב הזה.
אמנון כהן: אנחנו כבר ערים למגדלים שקמים כפטריות כשמהצד השני אנחנו צריכים לחסוך באנרגיה, וצריך לתת את הדעת על זה.
אמנון כהן: בבניין שהוא עד שמונה-תשע קומות עדיין אפשר היה לתת מענה לכל הרוכשים כאשר לכל אחד יהיה את הדוד שלו.
אמנון כהן: אבל פה אנחנו מדברים על כמות אדירה של אנשים כאשר הגג הוא קטן, והשאלה היא איך אפשר לתת מענה אופטימאלי.
אמנון כהן: אני קראתי גם את המסמך שהכין לנו הממ"מ ושל משרד הפנים, רשות התכנון ולמשרד השיכון יש לבטים.
אמנון כהן: השאלה היא מה יקרה אם חס וחלילה יהיה צורך בשירותי כבאות בבניין כל כך גבוה כי אז צריך להתארגן גם מלמעלה וצריך שטח.
אמנון כהן: כמובן שהחוק הוא ראוי והוא חוק טוב.
אמנון כהן: אולי ישנן כמה אופציות שאנחנו צריכים למצוא, אולי זוהי באמת לא האופציה המקסימאלית שיכולה לתת מענה אופטימאלי לאזרחים, אבל זה הדיון ובשביל זה אנחנו כאן.
אמנון כהן: אנחנו ניתן קודם כל את רשות הדיבור למציעים על מנת שהם יציגו לנו את הצעת החוק.
אמנון כהן: הם יעדכנו את הוועדה לגבי תיאומים מול משרדי הממשלה, ואנחנו נשמע גם את האנשים שיושבים כאן איתנו שלכל אחד מהם יש בוודאי מה להגיד.
אמנון כהן: על פניו המטרה נראית ראויה וחשובה.
אמנון כהן: השאלה היא רק איך עושים את זה נכון על מנת שזה ימוצה על הצד הטוב ביותר.
אמנון כהן: חבר הכנסת בילסקי, אתה בין הראשונים שחתומים על הצעת החוק.
אמנון כהן: בפעם הבאה אנחנו רוצים שאתה תתברג בחמישייה הפותחת וזאת על-פי כישוריך.
אמנון כהן: בכל מקום בו היית הטבעת חותם, ואנחנו רוצים שגם פה יהיה לך חותם.
אמנון כהן: החוק הוא על שמך והוא חשוב.
אמנון כהן: כמו שאמרתי, האסטרטגיה שלנו היא שתמשיך להיות כאן עד ביאת המשיח.
זאב בילסקי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לך.
זאב בילסקי: אני גם שמעתי כמה אנשים שהיתה להם ביקורת על כך שאין בחירות עכשיו.
זאב בילסקי: שנינו היינו יחד במליאה והצבענו בקריאה הראשונה, והדבר הראשון שחשבתי עליו הוא שהחוק הזה "הלך".
זאב בילסקי: אומרים שתשועת השם היא כהרף עין.
זאב בילסקי: אנחנו יושבים פה עכשיו, אבל אם היו בחירות הייתי עכשיו בדיר אל-אסד, ולא הייתי מטפל בנושא שהוא כל כך - - -
אמנון כהן: עד כמה שאני מכיר אותך בספטמבר היית ממשיך לדון בחוק הזה.
זאב בילסקי: או שכן או שלא.
זאב בילסקי: אתה יודע, המצב שלנו לא היה מזהיר כל כך אבל זה לא לישיבה הזאת.
זאב בילסקי: לכן, אני שמח שאנחנו עכשיו נוכל להעביר את החוק הזה, ואני כבר שמח שהיושב-ראש אותת לכל משרדי הממשלה ולידידנו מהקבלנים שאנחנו הולכים לגמור את החוק הזה צ'יק-צ'אק היום ובתמיכה של כולם כמובן.
זאב בילסקי: אני מכיר את רוח היושב-ראש ששורה על הדיונים פה.
זאב בילסקי: הוא תמיד משתדל לעשות תיאומים.
זאב בילסקי: החוק הזה נולד מישיבה שהיושב-ראש קיים בבנייני האומה.
זאב בילסקי: היו שם נציגים מכל מיני מוסדות, ואני נתקלתי שם באנשים נחמדים ממוסד "נאמן" בטכניון.
זאב בילסקי: לא ידעתי שזה קיים, ולכן התחלתי ללמוד מה הם עושים.
זאב בילסקי: תוך כדי זה התחלתי לקרוא פרסומים שלהם ואני פשוט לא האמנתי.
זאב בילסקי: אני מסתכל ואני רואה שדודי שמש בארץ שטופת שמש כשלנו עד תשע קומות וזהו.
זאב בילסקי: אני זוכר שכאשר הייתי תלמיד בבית ספר לא הייתי מי יודע מה בחשבון, אבל אני יודע לספור.
זאב בילסקי: בתל אביב יש בניינים גדולים ואמרתי שבטח לפחות המחוקק נתן את דעתו מלמעלה, וגם הקבלנים הם אנשים אחראיים והם יודעים את מצבה של המדינה.
זאב בילסקי: אבל לא, אין.
זאב בילסקי: ואני מתחיל לחפור הלאה ואני מסתכל ואני רואה שיש פה במדינת ישראל בתי מלון, למשל, שאין להם והכול בחשמל, וכידוע כל המקומות האלה צורכים.
זאב בילסקי: בדקתי, יש גם קאנטרי קלאב.
זאב בילסקי: אני לא יודע אם אדוני חבר בקאנטרי קלאב, אבל אחד היתרונות של הקאנטרי קלאב הוא שאנשים אוהבים לבוא ולהתקלח שם.
זאב בילסקי: שם הם מרגישים טוב להיות שעה מול המים על חשבון הברון.
זאב בילסקי: במנוי כבר נכנס עניין המים.
זאב בילסקי: למדתי את העניין הזה עוד יותר והבנתי שיש פה דיספרופורציה בין מי שבונה לבין מי שגר, במגורים לפחות.
זאב בילסקי: זה שבונה משתדל לגמור, לפי המפרט לתת, והוא הולך לפרויקט הבא.
זאב בילסקי: זה שנכנס כבר נכנס.
זאב בילסקי: האם הוא יתחיל להקים דודי שמש?
זאב בילסקי: אדוני היושב-ראש, הסתבר שאם אנחנו נעבוד בשכל אנחנו יכולים לחסוך בשנים הקרובות למדינת ישראל לא רק 5 מיליארד שקל אלא הרבה חשמל שאין לנו.
זאב בילסקי: אני שמעתי את השרים מתבטאים.
זאב בילסקי: אחד אמר: בואו נסגור את החשמל לעזה.
זאב בילסקי: השני אמר: בוא נעשה את זה וזה.
זאב בילסקי: בטח הכנסת פטורה מההפסקות שתהיינה כי בטח נדאג לעצמנו, אבל מה זה בשביל המדינה שפתאום ארבע שעות לא יהיה חשמל?
זאב בילסקי: אתה לא יכול לעבוד, היום אתה לא יכול לזוז בלי חשמל.
זאב בילסקי: המעליות לא תעבודנה והמחשבים לא יעבדו וכל זה כי אין לנו חשמל.
זאב בילסקי: מה אנחנו עושים עם החשמל?
זאב בילסקי: אנחנו מבזבזים אותו על מדינה שעשרה חודשים בשנה יש בה שמש.
זאב בילסקי: ולכן, אדוני היושב-ראש, אני מאוד הייתי מבקש מכל חברי ממשרדי הממשלה, ובייחוד מארגון הקבלנים שהוא ארגון כה יקר לנו.
זאב בילסקי: אלו אנשים שבאמת בנו את המדינה הזאת, הם בוני הארץ והם ממשיכים לבנות.
זאב בילסקי: הם גם אלה שלוקחים את הסיכונים.
זאב בילסקי: מתפקידי הקודם הקודם אני זוכר שבכל פעם בה אישרנו פרויקט בנייה הייתי אומר לעצמי: מה הקבלן הזה יודע שאני לא יודע?
זאב בילסקי: הוא הולך אולי לפשוט שם את הרגל.
זאב בילסקי: איך הוא ימכור?
זאב בילסקי: כמה עולה לו פה?
זאב בילסקי: אתה מכיר אותנו, אנחנו יהודים.
זאב בילסקי: ראשי הערים בייחוד רוצים לקחת עוד קצת.
זאב בילסקי: אז אני עושה כבר חשבון כמה הוא ירוויח, אולי אפשר להעלות קצת פה וקצת שם.
זאב בילסקי: לפי כל החישובים הוא הולך להפסיד.
זאב בילסקי: אני מעריך אנשים.
זאב בילסקי: הם מסכנים את הכסף שלהם, לא את הכסף של אחרים, והם הולכים ובונים.
זאב בילסקי: לכן, אני באמת פונה לרגש האחריות שלהם ומבקש מכולם לתמוך בכך שאנחנו נגיע היום ל-15 קומות גם מלמעלה גם מלמטה.
זאב בילסקי: יש לנו היום טכנולוגיות חדשות.
אמנון כהן: למה 15?
זאב בילסקי: אני הבאתי לאדוני הרבה חומר לקריאה.
זאב בילסקי: לפי כל המחקרים אנחנו יכולים להאמין בביטחון רב שאנחנו נצליח להסתדר טכנולוגית.
זאב בילסקי: ברגע שייכנס החוק ויכול להיות שאנחנו צריכים לתת איזושהי פרק זמן מסוים עד לזה.
אמנון כהן: יש אולי טכנולוגיה אחרת שיכולה לתת גם ל-40 קומות.
זאב בילסקי: יש היום טכנולוגיות, משאבות חום, ואקום.
זאב בילסקי: יש כל מיני דברים.
זאב בילסקי: במדינה שיש לה טכנולוגיה שיכולה ליירט טילים בשמיים ולשלוח לוויינים ולפי מקורות זרים גם להגן על עצמה בצורה יוצאת מהכלל, אני בטוח שתימצאנה הטכנולוגיות האלה.
זאב בילסקי: אנחנו נעשה אז דבר גדול, דבר ענק למדינת ישראל ולדורות הבאים.
זאב בילסקי: אנחנו לא נבזבז את אותה אנרגיה שאנחנו כל כך צריכים על כך שאנשים ישתמשו במים שחוממו בחשמל.
אמנון כהן: חבר הכנסת דב חנין, האם אתה רוצה לדבר עכשיו או בהמשך?
דב חנין: אדוני, בשלב זה אני רק רוצה להסתפק בשני משפטים קצרים ולהוסיף על דברי חברי חבר הכנסת בילסקי.
דב חנין: מדינת ישראל הולכת והופכת להיות מדינה שבנויה לגובה, וזה טוב וזה נדרש וזה ראוי.
דב חנין: אבל מהצד השני אנחנו צריכים להתאים את הפתרונות שלנו גם בתחום האנרגטי למהלך הזה.
דב חנין: ולכן, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהצעת החוק הזאת מחייבת אותנו.
דב חנין: במקום אותה שיטה שאומרת: בתים גבוהים הם מחוץ לתמונה, לחשוב על הדברים האלה מחדש.
דב חנין: יש מורכבויות, יש מורכבויות טכניות.
דב חנין: אנחנו גם בוודאי נשמע אותן.
דב חנין: אבל יש גם מגוון של פתרונות ואמצעים.
דב חנין: הדרך הנכונה היא לא להתחמק מהסוגיה ולהגיד: זה לא רלוונטי אלא להגיד: זה רלוונטי, אנחנו נתמודד עם זה ונמצא פתרונות במסגרת האפשרויות הקיימות מבחינה טכנית ולוגיסטית.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את נציגי משרד האנרגיה שאמונים על האנרגיה של מדינת ישראל.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע איך הם רואים את העניין והאם יש להם הצעות אחרות, או שהמשרד עוסק בימים אלה יחד עם משרד הפנים, עם מערך התכנון, על מנת ללמוד מטכנולוגיות חדשות וגם בבניינים יותר גבוהים, בנייני אקירוב למיניהם, שבהם אפשר לנצל את האנרגיה, וכמובן בתי מלון.
אמנון כהן: האם יש חשיבה, עבודה?
אמנון כהן: חבר הכנסת בילסקי גילה נקודה מסוימת בעקבות הדיון שהתקיים בבנייני האומה.
אמנון כהן: הנקודה היא בוודאי רחבה ביותר אצלכם, אתם עובדים על זה במשך שנה.
אמנון כהן: אנחנו כחברי כנסת מזהים בעיה מסוימת ומצביעים עליה, ולפעמים מזה נולד משהו יפה, גדול וחזק, ואחר כך אתם יכולים להגיד: אנחנו מכניסים לסעיף כזה וכזה את זה ואת זה ומרחיבים את זה, ונעשה גם רפורמה בתוך הצעת החוק.
אמנון כהן: לא פעם הדברים נולדים בצורה הזאת כי המשרד עוסק במיליון דברים, ובצורה הזאת מישהו מעיר להם על הנקודה ועל הבעיה הרוחבית שקיימת במדינה שלא נתנו עליה את הדעת.
אמנון כהן: עדכנו את הוועדה איפה אנחנו עומדים, וכמובן ביחס לחוק הזה.
אדי בית הזבדי: בוקר טוב, שמי אדי בית הזבדי.
אדי בית הזבדי: אני ממשרד האנרגיה והמים ואני מנהל האגף לשימור אנרגיה.
אדי בית הזבדי: כידוע לכולם, כל הנושא של אנרגיה מתחדשת ואנרגיה סולרית מלכתחילה, מסוף שנות ה-70, קודם על-ידי האגף שלנו.
אדי בית הזבדי: אנחנו קידמנו את זה באמצעות ובעזרת משרד הפנים.
אדי בית הזבדי: הטכנולוגיה אז היתה כזאת שלא יכולנו להמליץ על שימוש באנרגיה סולרית במבנים שהם למעלה מתשע קומות.
אדי בית הזבדי: אבל מאז ועד עכשיו עברו כמעט שלושים שנה והטכנולוגיה השתפרה והנצילות עלתה, וגם גובה הבתים עלה.
אמנון כהן: האם כשגיליתם לא ראיתם מקום לשנות את החקיקה?
אדי בית הזבדי: אנחנו מידי פעם מנסים ליזום כל מיני יוזמות.
אדי בית הזבדי: כמו שאתה מבין, כל נושא אנרגיות מתחדשות, כל נושא תכנון ובנייה, הוא לא ביד משרד האנרגיה.
אמנון כהן: אתם מצביעים, אתם אחראים על זה.
אמנון כהן: זה שוק שאתם צריכים לתת לו מענה.
אמנון כהן: למשל, בתי מלון, מרכזי בילוי, שמשתמשים באופן מסיבי, כמו שאמרו פה.
אמנון כהן: יש לך שר מוכשר מאוד ואתה צריך להאיר את עיניו.
אמנון כהן: עושים ועדה משותפת של כל הגורמים.
אמנון כהן: אתה נציג משרד האנרגיה ואתה צריך לדעת איפה אנחנו בעניין האנרגיה.
אדי בית הזבדי: בתקנות המקוריות אין מצב שמבנה לא חייב באנרגיה סולרית, למעט מבנה תעשייה.
אדי בית הזבדי: לדאבוני הרב, מי שאחראי על אכיפת התקנות האלה ומי שנותן את טופס 4 זה לא אנחנו, זה משרד הפנים.
אמנון כהן: לא דיברתי על האכיפה אלא על עצם הרעיון.
אדי בית הזבדי: קיים שם.
אדי בית הזבדי: תקנות התכנון והבנייה לא מבחינות בין בית מלון לבין בית מגורים לבין - - -
אמנון כהן: מי צריך לבדוק שזה אכן תוכנן כך?
אדי בית הזבדי: משרד הפנים, ועדה מקומית לתכנון ובנייה.
אמנון כהן: אם אתה רואה ארבעה בתי מלון שלא עשו, אתה לא צריך לעשות שום דבר.
אדי בית הזבדי: לא, אני לא יכול.
אמנון כהן: אז מה אתה עושה היום לגבי בניין עד 15 קומות?
אדי בית הזבדי: מה שקרה הוא שלפני שנה אנחנו פנינו למשרד הפנים עם הצעה אחרי שעשינו איזושהי עבודה, אני בתחום הטכני עם עזרה וסיוע של בעלי מקצוע מהתחום ועמיתי עמיחי בנושא הכלכלי.
אדי בית הזבדי: עשינו בדיקה של היתכנות טכנו-כלכלית של התקנת מערכות שמש למבנים.
אדי בית הזבדי: אנחנו הגדרנו אותה כמבנים, לא רק לבתים, מעל תשע קומות.
אדי בית הזבדי: מצאנו שניתן בהחלט להשתמש באנרגיה סולרית בבתים עד 15 קומות, ואפילו למעלה מזה.
אדי בית הזבדי: ביקשנו ממשרד הפנים לשנות את תקנות התכנון והבנייה, זה לא היה פשוט.
אדי בית הזבדי: בסיכומו של דבר, התקיימו כאן כל מיני דיונים, גם בכנסת, וגם בינינו לבין משרד הפנים, לפחות שניים-שלושה כאלה.
אדי בית הזבדי: אנחנו הגענו לאיזשהו משהו שהוא בחזקת המיעוט שבמיעוט שאנחנו יכולנו להסכים עליו.
אדי בית הזבדי: אני לא שלם עם מה שהוסכם עליו, אבל אם זה היה וזה מה שנאמר וזה מה שהובן שעד שייכנס לתוקף קוד האנרגיה במבנים אז עדיף לעשות את זה בצורה כזאת.
אדי בית הזבדי: אנחנו בדקנו את כל הנושא, גם כלכלית וגם אנרגטית, וגם מבחינת התכנון על הגגות.
אדי בית הזבדי: אנחנו פנינו לארכיטקטים.
אדי בית הזבדי: יש ארכיטקטים הטוענים שלא ניתן להשתמש בגג מעבר לשבע קומות, אפילו פחות מזה היו כאלה שטענו.
אדי בית הזבדי: היו גם טענו שגם אפשר לשים ל-20 ול-25 קומות מתחת לגג.
אדי בית הזבדי: הכול עניין של מה באמת רוצים לעשות ואיפה רוצים להיות.
אדי בית הזבדי: אני חושב שההצעה שלנו המקורית ל-15 קומות מתחת לגג – כמו שאתם מבינים, בתקנות הישנות זה מהרצפה ומעלה - אנחנו מציעים מלמעלה ומטה, ההתייחסות היא הפוכה.
אדי בית הזבדי: אנחנו גם הצענו פתרון לדירות שלא מקבלות אנרגיה סולרית, שלא יכולות לקבל אנרגיה סולרית מתחת ל-15 קומות.
אדי בית הזבדי: דיברנו על משאבות חום שזה טכנולוגיה שהיא לא חדשה, אבל היא הרבה יותר יעילה ויותר מתקדמת מדוד חשמל, למשל.
אמנון כהן: איפה כל זה עומד?
אמנון כהן: הצעתם והצעתם והכול בסדר, אבל מה קורה בתכלס?
אדי בית הזבדי: נכון להיום מה שאושר או על מה שהוסכם בתקנון התכנון והבנייה - - -
תומר רוזנר: מוצע, עוד לא אושר.
תומר רוזנר: המועצה היא רק גוף מייעץ, מה לעשות?
אדי בית הזבדי: אושר שתהיה אנרגיה סולרית למבנים – אני חוזר לא רק למבני מגורים – מעל תשע קומות, לפחות לשבע קומות מתחת לגג בשלב הזה עד אישור קוד האנרגיה במבנים שמתעדכן עכשיו.
אדי בית הזבדי: להגיד לכם שאני הכי מאושר וקיבלתי את זה בשמחה?
אדי בית הזבדי: לא, ממש לא.
אדי בית הזבדי: אבל על מנת לקדם את הנושא הזה בחזקת לפחות זה במקום - - -
אמנון כהן: האם אתם תומכים בחוק?
אדי בית הזבדי: בעיקרון החוק כמו שהוא אנחנו בהחלט רוצים אותו.
אמנון כהן: למה אתה עושה עם הראש כך?
אמנון כהן: האם החוק לא טוב?
עמיחי דרורי: אני אומר שזאת הצעת פשרה.
אמנון כהן: אני מדבר על החוק, אני כרגע דן בחוק ולא בקוד האנרגיה ולא בתכנון שלך ובעבודות שלך.
אמנון כהן: האם החוק הוא בסדר?
עמיחי דרורי: החוק עצמו – המגמה שלו היא מאוד מאוד טובה.