GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהל עמית: ועדה מייעצת לרשות 81.
יהל עמית: (א) השר ימנה ועדה מייעצת שתפקידה לייעץ לנציב בעניינים הקשורים לרשות הכבאות וההצלה ולתפקידיה לפי חוק זה.
יהל עמית: (ב) הנציב יקבע את הרכב הועדה, ובלבד שימונו לחברי ועדה מי שהם בעלי ידע וניסיון בתחום הכבאות וההצלה.
יהל עמית: (ג) לא יתמנה ולא יכהן כחבר ועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כאמור לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.".
אמנון כהן: זאת ועדה בשכר?
יהל עמית: "(ד) חבר הוועדה המייעצת יימנע מהשתתפות בישיבות אם הנושא עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; חבר המועצה לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא העלול לגרום לו להימצא במצב כאמור גם מחוץ לישיבות.
יהל עמית: (ה) התברר לחבר וועדה המייעצת כי נושא הנדון בישיבה או המטופל על ידו עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך לנציב וליושב ראש הוועדה.
יהל עמית: (ו) בסעיף זה – "עניין אישי" – לרבות עניין אישי או תפקיד אחר של בעל עניין בו, כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968‏ וכן של קרוב, סוכן או שותף של בעל עניין כאמור; "קרוב" – בן זוג, הורה של בן זוג, הורה, הורה הורה, צאצא, צאצא של בן זוג, אח או אחות, גיס או גיסה, וצאצא או בן זוג של כל אחד מאלה, סוכן או שותף, וכן תאגיד שאדם המועמד להיות חבר הוועדה או קרובו הוא מנהלו או נושא משרה בו או שחלקו בהון המניות או בהצבעה או בשניהם או חלק קרובו בהם עולה על 5%.
יהל עמית: תקציב שנתי 82.
יהל עמית: תקציב רשות הכבאות וההצלה ייקבע בחוק התקציב השנתי, בתחום פעולה נפרד במסגרת תקציב המשרד לביטחון הפנים.
יהל עמית: אגרות 83.
יהל עמית: (א) לצורך מימון פעולות הרשות, רשאי השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע אגרות בעד פעולות הרשות לפי חוק זה, לרבות אגרת בטיחות לפי סעיף 48(ג) וביצוע פעולות פיקוח על קיום תנאי הרישיון לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968‏.
יהל עמית: (ב) בתקנות לפי סעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע, בין השאר, את שיעורי האגרות, את אופן תשלומן, את מועד תשלומן ואת הצמדתן, וכן הוראות בעניין מתן פטור מתשלומן.
יהל עמית: (ג) על גביית אגרות לפי חוק זה תחול פקודת המסים (גבייה)‏.
אמנון כהן: גם היום אתם מביאם את האגרות לאישור הוועדה?
עודד ברוק: רגע, אני צריך להסתכל בחוק הישן.
עודד ברוק: שנים שלא שונו האגרות.
דוד אזולאי: זה הגיע לוועדת הכלכלה.
אמנון כהן: ועדת הפנים היא הבית.
עודד ברוק: לדעתי זה ועדת הכספים, אם אני זוכר נכון.
אמנון כהן: זה צריך לבוא לפה.
עודד ברוק: נכון להיום זה בוועדת הכספים.
אמנון כהן: אבל מהיום זה יהיה כאן?
עודד ברוק: זה יהיה כאן.
אמנון כהן: אנחנו לא רוצים שלא יגעו בתקציב שלכם לפחות מספר שנים.
אמנון כהן: אנחנו לא רואים את התקינה אבל אנחנו רוצים שתהיה מגמת עלייה, גם ברכישות וגם בכבאים.
עודד ברוק: זה לא נוגע לחקיקה.
אמנון כהן: אני רוצה שזה יהיה בחקיקה, שאתם לא תקצצו מספר שנים.
דוד אזולאי: בסעיף 82 כתוב שהתקציב של רשות הכבאות וההצלה ייקבע בתחום פעולה נפרד, במסגרת תקציב משרד לביטחון הפנים.
דוד אזולאי: זה אומר שאם המשרד לביטחון פנים נדרש לקצץ תקציב – מי יתקע לידי כף כשהוא לא יקצץ מהתקציב הזה?
דוד אזולאי: זה צריך להיות תקציב של שירותי הכבאות.
דני קריבו: המהות של הסעיף הזה היא שהתקציב של מערך הכבאות יהיה בדומה לתקציב משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר והגופים הנוספים של המשרד לביטחון פנים.
דוד אזולאי: אבל אתה יודע טוב מאוד שאם המשרד צריך לעשות העברה משב"ס למשטרת ישראל הוא יודע לעשות את זה.
דוד אזולאי: השאלה אם גם פה זה יקרה כך?
דני קריבו: אותו דבר.
אמנון כהן: אם יש תת-ביצוע – בוודאי.
אמנון כהן: אבל אני חושש שלא יהיה תת-ביצוע, הם בכוונה לא יעשו, כדי להעביר את זה למקום אחר.
דוד אזולאי: ולכן אני חושב שהתקציב של שירותי הכבאות צריך להיות כסף צבוע שאי אפשר להעביר אותו ואם בכל זאת נדרשים להעביר אותו – צריך לכך אישור.
אמנון כהן: זה בא לאישור ועדת כספים בכל מקרה.
דני קריבו: כל הזזה של תקציב ממערך כבאות, כפי שהוא כתוב, אל מחוץ למערך – מחייב אישור של ועדת כספים.
דני קריבו: ברגע שזה תחום פעולה נפרד - - -
אמנון כהן: יש את זה אבל זה לא פותר את הבעיה.
דוד אזולאי: בטח.
דוד אזולאי: אתה יודע מה שיקרה: הרפורמה לא תעבוד כמו שצריך ואז האוצר, כמו שהוא יודע לעשות, שוב פעם ייבש את מערך הכבאות ואז נחכה, חס ושלום, לאיזה אסון, נתכנס פה ונקיים דיון מחדש.
דוד אזולאי: לכן אני חושב שברגע שקובעים תקציב – הוא צריך להיות תקציב ייעודי שלא נוגעים בו.
אמנון כהן: לפחות חמש שנים.
דוד אזולאי: אין לי בעיה.
אמנון כהן: ודים, הבנת את הנקודה?
אמנון כהן: אני אגיד לך מה החשש שלנו: אנחנו מחוקקים חוק, רפורמה.
אמנון כהן: המדינה עכשיו באמרת משקיעה המון משאבים שייבשו אותם בשנים קודמות.
אמנון כהן: בכוחות אציליים וקואליציוניים השרים הצליחו להשיג תקציבים.
אמנון כהן: גם השר אלי ישי, כשר הפנים, דאג ל-100 מיליון – אבל בקרבות קשים.
אמנון כהן: אבל צריך יותר.
אמנון כהן: עכשיו, לצערי, קרה אסון הכרמל והיו קורבנות, אז אנחנו כמדינה רוצים פעם אחת ולתמיד לתת לזה מענה ראוי.
אמנון כהן: הבעיה שלנו כחברי כנסת שיש להם קצת ניסיון בדברים האלה, היא שמה שרואים היום לא נראה בדיוק בעוד שנה אותו דבר.
אמנון כהן: בעוד שנה יכול להיות מצב שיש פה סעיף תקציבי – אני כבר יודע שמיד אחרי שנאשר את התקציב כבר יהיה קיצוץ במשרדי הממשלה – הקיצוץ יכול להיות אחוז מסוים בין כל הסעיפים אבל לפעמים המשרד יכול להגיד: בסעיף השיטור אני לא נוגע כי אני צריך לתת ביטחון לאזרחי המדינה ולכן אני אקח את הקיצוץ של סעיף השיטור מסעיף הכבאות שנראה רגוע והכול בסדר כי קניתי מספיק כבאיות, קלטתי מספיק עובדים.
אמנון כהן: לכן, במקום קיצוץ רוחבי של 2% מכל הסעיפים התקציביים אני לא אגע במשטרה אלא אקח 4% מהכבאות – הוא יבוא לוועדת הכספים, ישכנע את חברי הכנסת ויהיו כמה קורבנות, חס וחלילה, שמצריכים את הנושא.
אמנון כהן: קשה להצביע נגד דבר כזה.
אמנון כהן: תשמע, אני עושה רפורמה כרגע – כמו בתקופתו של ידידי הטוב אופיר פינס שהיה שר התרבות ונגע ללבו נושא התרבות של מדינת ישראל ואז הוא קבע שחמש שנים לא נוגעים בתקציב של התרבות – אני חושב שזה לא פחות חשוב.
אמנון כהן: אני חושב שנושא הכבאות לא פחות חשוב.
אמנון כהן: תשקלו את זה בחיוב רב, אל תתנו לי תשובה כרגע – אני מכיר את כל ההסברים של האוצר, מכיר את הכול.
אמנון כהן: תלך ותתייעץ עם מאיר, תעשו עבודת מטה.
אמנון כהן: אם אנחנו באים עם בשורה לעם ישראל, הבשורה צריכה להיות לפחות חמש שנים.
אמנון כהן: אתה לא יכול להגיד בשורה היום ומחר פתאום תגיד: אין ברירה, אנחנו ב-OECD, יש גרעון ענק, יש חור ענק שהאוצר לא גבה 60 מיליארד שקל מהשוק, ואז אתם רוצים לקצץ.
אמנון כהן: מה אתה אומר, ודים?
ודים גודון: אדוני מבקש לא להתייחס.
אמנון כהן: תתייחס, אבל אנחנו מבקשים מאוד-מאוד לעשות את זה.
אמנון כהן: אם באים עם בשורה, שהבשורה תהיה אמתית.
ודים גודון: כפי שאדוני יודע, המדינה השקיעה בשנתיים האחרונות, כפי שהזכרת, בנוסף ל-100 מיליון שקל היו עוד 250.
ודים גודון: המדינה השקיעה הרבה מאוד כספים במערך הכבאות בשנתיים האחרונות.
ודים גודון: אנחנו יושבים עם המשרד לביטחון פנים: עם המנכ"ל, עם הנציב, עם ההנהלה של הנציבות והמשרד ומנסים לסכם את התוכנית הרב-שנתית שהמשרד הציג.
ודים גודון: אין לאף אחד מטרה לפגוע בתקציב הכבאות אלא להפך.
ודים גודון: בגלל זה אנחנו מנהלים עכשיו דיונים מול השלטון המקומי, כך שבמשך תקופה מסוימת השלטון המקומי ימשיך לממן את מערך הכבאות כפי שהוא מימן עד עכשיו – אפילו בסכומים יותר נמוכים – אבל על מנת שהמדינה תוכל להשקיע ולשים יותר כסף להתעצמות, יותר כסף לתחנות חדשות, יותר כסף לכבאיות חדשות, לעובדים חדשים, לתקנים חדשים, אנחנו צריכים את העזרה של שלמה.
אמנון כהן: איפה נראה את זה?
אמנון כהן: שזה יהיה יצוק ולא יהיו קיצוצים במהלך השנה-שנתיים הבאות.
ודים גודון: בסופו של דבר, למשרד לביטחון פנים ולשר לביטחון פנים יש סדרי עדיפויות.
אמנון כהן: אני לא רוצה להשאיר פה לשיקול דעת כרגע לפחות, למספר שנים.
דוד אזולאי: כשאתה מדבר על סדרי עדיפויות של השר לביטחון פנים אתה צודק.
דוד אזולאי: תסתכל מה שקרה בשבוע האחרון במדינת ישראל, ויבואו ויגידו: מצב הפשיעה הולך וגובר, לנו אין אמצעים.
דוד אזולאי: הדרך היחידה למצוא את האמצעים זה באמצעות קיצוץ במערך הכבאות.
ודים גודון: אני מבין מה שנאמר.
ודים גודון: לכן אני אומר שיכול להיות שאנחנו, אפילו בדיוני התקציב אלה של שנת 2013 שהתחלנו לנהל כבר עכשיו, נסכם איזשהו סיכום רב-שנתי ואז - - -
אמנון כהן: אז תחשוב על זה, זאת המגמה שלנו.
אמנון כהן: כבוד הנציב, אנחנו לא רוצים לכתוב בסעיף 82 שיהיה תקציב כמו תקציב של המשרד לביטחון פנים ואז שר, בשיקול דעתו, בגלל בעיתיות שיש לו כרגע, יכול לקחת ממך ולהעביר לשם.
אמנון כהן: אנחנו אומרים: לא.
אמנון כהן: תן שלוש-ארבע שנים, אנחנו רוצים יציבות, רוצים להעלות כמות המשאיות, רוצים שכוח האדם שלך יתחזק – אנחנו רוצים לראות תקינה, כן?
אמנון כהן: – אבל הם אומרים שתקינה בחוק זה קשה ובהסכם גם קשה.
אמנון כהן: אבל איך אני אדע?
אמנון כהן: יעבירו את הרפורמה ובסוף זה יהיה "יעני רפורמה" – אנחנו לא עובדים ככה.
דוד אזולאי: היה ניסיון כזה שסגרו איזה משרד מסוים והעבירו את התקציבים למשרד החינוך וכשמשרד החינוך היה צריך תקציבים – הוא לקח דווקא מאותו סעיף.
דוד אזולאי: אתה מכיר ויודע על מה אני מדבר.
ודים גודון: זה משהו אחר פה.
דוד אזולאי: הכול אפשרי.
אמנון כהן: נציג השלטון המקומי, יש לך מה להגיד בנושא הזה?
שלמה דולברג: ברשותך אדוני, סעיף 83, קביעת אגרות: אנחנו סבורים שאגרה שחלה על שלטון מקומי חייבת לקבל את אישור שר הפנים כדי שלא יהיה מצב שבו, כמו בכבאות, הוא מגיים כסף עבור רשויות מקומיות – כי הוא אחראי על הרשויות המקומיות – ומצד שני, ישנם סעיפי הוצאות בלתי צפויות.
שלמה דולברג: לכן, יש להוסיף לכתוב: "רשאי השר בהסכמת שר האוצר" את התוספת "ושר הפנים".
שלמה דולברג: לפי דעתנו זה חשוב כי מדובר פה על אגרות של השלטון המקומי.
שחר איילון: אבל זה ועדת הפנים.
אמנון כהן: הוא אומר שר האוצר ושר הפנים.
עודד ברוק: שר הפנים לא רוצה את הדבר הזה.
שלמה דולברג: אני מדבר רק על החלק שחל על השלטון המקומי.
עודד ברוק: השלטון המקומי הוא כמו כל גוף אחר במדינה, לרבות הממשלה.
דוד אזולאי: איזה פעילות יש לרשות אחרי שהכבאות עברה לשירות ממלכתי?
שלמה דולברג: מדובר על אגרות שחלות על מוסדות עירוניים, אגרות שחלות על בתי ספר.
שמעון בר נר: אתה לא גובה ארנונה?
שלמה דולברג: אני לא נגד לשלם.
שלמה דולברג: אני טוען שיש - - -
אמנון כהן: הוא רוצה שתקזז את זה מהסכום שהוא צריך לשלם.
שלמה דולברג: אני אומר שהממשלה מנחה את השלטון המקומי ומובילה אותו והוא אחראית עליו, כמו שר הפנים, אז הוא גם צריך להסכים על אגרות – זה, אגב, קיים בחוקים אחרים יחד עם שר האוצר.
אמנון כהן: עוד מישהו רוצה להעיר?
שירה גל: אני מהתאחדות התעשיינים.
אמנון כהן: מה מצב התעשיינים?
אמנון כהן: יש להם בעיות עם כבאים, מה?
אמנון כהן: לא נותנים אישורים, נכון?
שירה גל: המצב באמת לא פשוט מבחינת האישורים, כי הדרישות עולות, לא בגלל שהמצב כתמול-שלשום: נדרשים כל שנה להוסיף עוד ספרינקלרים והאגרות עולות.
שירה גל: בעניין האגרות רציתי להעיר שני דברים: האחד, רצינו להבטיח בעקבות סעיף 83 שהנטל של האגרות על המגזר העסקי לא יגדל ושלא ימציאו אגרות נוספות כי כבר היום המצב הוא - - -
אמנון כהן: שירה, לגבי האגרות שהם ירצו להעלות: הם בוודאי יעשו עבודת מטה, הם מאוד אחראיים.
אמנון כהן: אבל בכל מקרה יש פה פיקוח פרלמנטרי, בכל מקרה זה יבוא לדיון כאן.
אמנון כהן: תמיד תוכלו לדבר ולהביע ואנחנו קשובים בכלל ולתעשייה בוודאי ובוודאי.
שירה גל: נהדר.
שירה גל: יש לי הצעה קטנה - - -
אמנון כהן: כשהם מביאים את האגרות הם עושים שימוע ועושים משא ומהנציגות שלכם ובודקים את המידתיות של האגרה.
שירה גל: נשמח להגיע לדיונים האלה ולהשתתף כנציגי התעשייה.
שחר איילון: את לא מעודכנת.
שחר איילון: יש לנו ועדה משותפת עם התאחדות התעשיינים.
שחר איילון: הייתי אצלם לפני חודש.
שחר איילון: הם יושבים אתנו באופן קבוע.
שירה גל: עם מי ישבת?
שחר איילון: עם כולם.
שחר איילון: על כל הנציגות – עם המנכ"ל ועם האחרים.
שחר איילון: אנחנו מקלים על התעשיינים: פרסמנו באינטרנט ובממשל זמין את כל התקנים ואת כל הצרכים לכל מפעל, לכל סוג של מבנה.
שירה גל: אנחנו מכירים את התקנים.
שחר איילון: אבל הורדנו לכם.
שחר איילון: הורדנו לכם בחישוב שטחים, הרבה מאוד דברים עשינו מולכם.
שירה גל: בפועל, הרבה פעמים כשמגיעים לקחת את האגרה - - -
שחר איילון: לא לוקחים, לא לוקחים.
אמנון כהן: היא רוצה לשמור על המקום שהיא עובדת בו, שהיא מייצגת.
אמנון כהן: שלא תהיה אגרה בלתי סבירה או בלתי מידתית – לזה היא מתכוונת.
שירה גל: זו רק דוגמה קטנה: להגדיר את חישוב האגרה על פי השטח במפעל שמחייבת הבדיקה ולא על פי כלל השטחים, כי מפעלים יכולים להחזיק שטחים אדירים בלי ציוד, בלי אנשים, בלי ייצור, בלי שום דבר.
שחר איילון: שירה, תלמדי את התקדימים שהיו: גם את תקדים מקורות וגם תקדימים אחרים, בהם נאמר שזה בין ההידרנטים – זה לא כל שטח המפעל.
שירה גל: נכון, אבל בפועל מפעלים כן מקבלים אגרות על הדבר הזה.
שחר איילון: אז כל אגרה כזאת, שלא מתקבלת בין ההידרנטים, אנחנו נמחק אותה מיד.
שירה גל: נהדר לשמוע, אני רק רוצה להדגיש - - -
אמנון כהן: אני מציע שאת תלמדי את זה.
אמנון כהן: תשבי עם המטה שלכם, הייעוץ המשפטי שלכם ותכינו משהו הגיוני שאפשר לחיות אתו, תעבירו לוועדה כדי שנשב יחד איתם ונמצא פתרון.
אמנון כהן: אומר הנציב שיש להם צוות שיושב יחד, דן ביחד, ומעלה את הבעיות שאת מעלה.
אמנון כהן: בוודאי שיש מקומות שמישים ויש מקומות שהם סתם מחסן ואין פעילות שם בכלל.
אמנון כהן: הוא מחזיק את כי בתקופה פורייה הוא היה צריך את זה אבל כרגע המפעלים הועתקו לסין והוא לא רוצה להרוס.
אמנון כהן: במקום כזה צריך, אומנם, אבל לא כמו במקום שעובד.
אמנון כהן: לדברים האלה יש את הצוותים.
אמנון כהן: אם יש משהו שאת חושבת שלא בא לידי ביטוי – תעביר את זה לוועדה והייעוץ המשפטי יבחן גם את זה.
דוד אזולאי: לגבי סעיף 80: כתוב פה שיהיה אתר אינטרנט שבו אמורים לפרסם את כל מה שצריך לשירותי הכבאות בעיר.
דוד אזולאי: מה קורה היום לגבי מי שמבקש לקבל רישוי עסק או נדרש להביא אישור משירותי הכבאות?
דוד אזולאי: מה נדרש ממנו כדי לקבל שירותי כבאות?
דוד אזולאי: הוא יודע או שיש מפרט אחיד?
שמעון בר נר: בוודאי.
שמעון בר נר: אם תקיש 102 באינטרנט – עולה לך מיד אתר של שירותי כבאות.
שמעון בר נר: יש שם קישור לספרייה ולהוראות מפקח כבאות ראשי, בהתאם לכל סוגי העסקים, אתה יכול לראות בדיוק את כל - - -
דוד אזולאי: הוא מקבל פירוט מלא כדי לקבל - - -
אמנון כהן: אם הוא צריך מפרט למכולת, קיוסק, אולם שמחות – ככה זה מופיע?
דוד אזולאי: זה מופיע שם?
אמנון כהן: גם הסדרנו, כבוד חבר הכנסת אזולאי, לפי החוק שקידמת – חוק רישוי עסקים – סיימנו בשבוע שעבר את התקנות של רישוי עסקים ושם רצינו שיהיה מסמך אחיד לגבי כל מה שקורה בנושא הזה, כולל נושא כבאות והצלה.
דוד אזולאי: לגבי סעיף 81, הוועדה המייעצת, מה הם סמכויותיה של הוועדה המייעצת?
דוד אזולאי: האם זאת ועדה ייצוגית?
דוד אזולאי: אני מכיר – לא ועדה – מועצה של הביטוח הלאומי שמתכנסת אחת ל-10 שנים או בכלל לא ומתכנסת בפורום מאוד-מאוד מצומצם ואף אחד לא יודע מהם סמכויותיה.
דוד אזולאי: אני לא רואה פה סמכויות של הוועדה המייעצת, אני לא רואה מי היושב-ראש, אני לא רואה מהן הסנקציות שיינקטו כנגד חברי מועצה שנבחרו ולא מופיעים.
דוד אזולאי: אלו הדברים החשובים כדי להפעיל את הוועדה המייעצת.
שחר איילון: הוועדה המייעצת היא למעשה ועדה וולונטרית, אנחנו לא מחייבים אף אחד.
שחר איילון: הוועדה מחייבת את חבר הוועדה להיות אדם שקשור בכבאות, מבין בכבאות ויש לו מה לומר, בעיקר ברמה המקצועית, בגלל הידע שלו והניסיון המצטבר שלו.
שחר איילון: ברור שחלק גדול מהוועדה המייעצת יהיו אנשים שעסקו בכבאות, כמו: יושב-ראש של ארגוני הכבאות ואיגודי הכבאות שלמעשה, כרגע אחרי החוק, תפקידם מתייתר.
שחר איילון: אנחנו רוצים לנצל את היכולת שלהם בשני תחומים עיקריים: אחד, הקשר לשלטון המקומי – בסופו של דבר הם באים מתוך השלטון המקומי, חלקם ראשי ערים, אנחנו רוצים שהקשר הזה לא יתנתק למרות שיוקם ארגון ארצי, להיפך, בגלל יחסי קהילה וכבאות וכל שאר התהליכים.
שחר איילון: הדבר השני: כיוון שאנחנו גוף ממלכתי שעוסק בתחום מקצועי ומרוכז בו, אנחנו רוצים את הראייה הרחבה יותר, של ההיבטים הציבוריים, של ההשלכות.
שחר איילון: כמו שנאמר פה: אתה גובה אגרות – אתה יכול לפגוע בתעשייה.
שחר איילון: עיקר הערך של הוועדה המייעצת זה ערך ערכי.
שחר איילון: ערך שלא יעסוק בניהול הממשי כמו היום.
שחר איילון: דיברתי עם מספר אנשים שמיועדים להיות בוועדה המייעצת – כולם בעלי רקע וניסיון בכבאות.
שחר איילון: כולם הביעו את ההסכמה שלהם בשמחה - - -
אמנון כהן: מה הסמכות של הוועדה?
אמנון כהן: נניח שהציעו לך כמה דברים ואתה לא מקבל.
שחר איילון: אני מציג בפניהם את הדברים, מראה להם, אחת לשלושה-ארבעה חודשים או לרבעון, את התהליכים שהתרחשו ומקבל את העצה שלהם.
דוד אזולאי: אתה לא חייב לקבל את העצה שלהם.
שחר איילון: אני לא חייב אבל זאת ועדה ערכית שהערך שלה הוא - -
אמנון כהן: חשוב לו לשמוע עוד דעות.
שחר איילון: - - ערך ציבורי, ערך ערכי, שעוד עין מסתכלת ואומרת: לדעתנו, אתה בכיוון הנכון או לדעתנו, אתם עושים פה טעות.
אמנון כהן: אחרי שגדעון יפרוש לגמלאות, בעזרת השם תיקח אותו – הוא יכול להיות יועץ טוב.
גדעון לייב: אני לא יודע אם צ'יקו יסכים.
אמנון כהן: צ'יקו אוהב אותך.
אמנון כהן: היועץ המשפטי שלנו, בבקשה.
עידו בן-יצחק: קודם כל, לגבי מה שעלה כאן
עידו בן-יצחק: בנוגע לתקציב: כדאי להיזהר עם סעיף שאוסר על קיצוץ, מאחר שאם נקבע שאסור לקצץ – מלכתחילה יקבעו תציב יותר נמוך.
אמנון כהן: אנחנו לא ניתן.
אמנון כהן: השארנו את זה פתוח למר ודים גודון, אנחנו רוצים לראות תכנית פעולה, גם בתקינה, כדי שאנחנו נהיה משוכנעים שהרפורמה הזאת לא באה סתם להגיד "רפורמה" אלא כביצוע ונקבל תחזית לשנה הבאה, לעוד שנתיים, לעוד שלוש שנים מה יהיה, גם לגבי הרכש, גם לגבי כוח האדם – שההון האנושי היה כמו שצריך.
עידו בן-יצחק: לגבי סעיף האגרות: אתם כותבים כאן שהוא ראשי לקבוע אגרות, לרבות אגרת בטיחות ו"ביצוע פעולות פיקוח על קיום תנאי הרישיון לפי חוק רישוי עסקים", זאת אומרת, אגרה שתפקידה לממן את פעולות הפיקוח על קיום תנאי הרישיון?
עודד ברוק: רישוי עסקים משלמים לרשות המקומית את השירות אנחנו נותנים.
עידו בן-יצחק: אז הוא ישלם אגרה על זה שאתה מפקח עליו?
עודד ברוק: אני צריך לממן את זה.
עידו בן-יצחק: יש עוד גופים, חוץ משירותי הכבאות, שקשורים בהליכי רישוי עסקים.
עידו בן-יצחק: אני לא חושב שהמשרד להגנת הסביבה גובה אגרה על זה שהוא מפקח על - - -
שחר איילון: כשאני עושה טסט – אני לא משלם אגרה עבור הטסט?
אמנון כהן: אתה משלם למשרד הרישוי.
עידו בן-יצחק: אתה משלם לגוף פעם אחת.
שחר איילון: אם אני נכשל – אני משלם פעם שנייה ושלישית ורביעית.
אמנון כהן: כן, אבל לאותו גוף אתה משלם.
שחר איילון: אתה משלם למדינה.
שחר איילון: המסלקה היא מסלקה לאומית.
גבריאלה פיסמן: צריך להבהיר שזה מצומצם – זה רק לעניין אגרת הבטיחות בפעולת הפיקוח.
אמנון כהן: האגרה מגולמת בזה?
עידו בן-יצחק: עכשיו הם רוצים לקבוע עוד אגרה על זה שהם מפקחים על קיום רישיון העסק, שזה חידוש.
אמנון כהן: למה שלא יהיה בתוך זה?
אמנון כהן: אני משלם פעם אחת לעירייה וזהו.
עידו בן-יצחק: זה מה שיש היום.
שמעון בר נר: אנחנו לא גובים אגרה עבור רישיון עסק.
שמעון בר נר: אנחנו גובים אגרה עבור ביקורת מניעת דליקות – מגיעים לשם אותם הנדסאים והם נמצאים שם לפעמים יום ויומיים.
שמעון בר נר: זה לא ה-200 שקל שגובים עבור רישוי העסק – פה זה לפי גודל המבנה.
שמעון בר נר: זה גם קיים היום, זה לא משהו חדש.
אמנון כהן: איך משלמים היום?
אמנון כהן: למי משלמים היום?
שמעון בר נר: לכבאות בכל איגוד.
דוד אזולאי: זה נשאר באיגוד.
דוד אזולאי: לאן ילך הכסף במצב החדש?
שחר איילון: זה ילך למדינה.
דוד אזולאי: לקופת המדינה?
אמנון כהן: עוד פעם האוצר יתעשר?
שחר איילון: יהיו הכנסות מהכבאות למדינה, והמדינה תיתן לי תקציב.
דוד אזולאי: המדינה לא תיתן לך.
אמנון כהן: היא תעביר את זה לשוטרים.
דוד אזולאי: אתה יודע למה אני אומר לך את זה?
דוד אזולאי: יש אגרות לרישוי כלי נשק.
דוד אזולאי: נכנס הרבה מאוד כסף שם.
דוד אזולאי: זה הולך למדינה ולא מגיע לאותו גורם שנותן את האישור.
שחר איילון: נכון, אבל אני לא רוצה שיהיה מצב שבו יגידו: אתם הכבאים, כל מה שאתם עושים זה לעשות כסף, אתם סתם עושים לנו בקרות, אתם סתם עושים לנו "טרור" כי אתם רוצים כסף.
שחר איילון: אני רוצה שזה ילך למדינה והתקציב יבוא ממנה.
דוד אזולאי: אם אתם מוותרים על זה – זה בסדר.
אמנון כהן: ככה זה בנוי.
אמנון כהן: כל האגרות בניות ככה.
דוד אזולאי: הדבר החשוב שיותר, אמנון, זה סעיף 82 ועליו צריך לעמוד.
דוד אזולאי: אם אנחנו הולכים לרפורמה – אסור לגעת בתקציב.
דוד אזולאי: לפחות לקבוע תקופת זמן של שלוש שנים, חמש שנים.
אמנון כהן: אנחנו נראה את זה במצגת התקינה.
אמנון כהן: אז נחליט איך לקבע אותו.
דוד אזולאי: אחרת אתה תמצא את עצמך במצב שהאוצר מייבש אותך, ויש לו ניסיון טוב בזה, ואז אנחנו מגיעים עוד פעם לרפורמה, לשינוי רפורמה – אנחנו מכירים את כל הדברים האלה – או במקרה הטוב להפרטה.
שחר איילון: אני, כנציב כבאות, בטח שארצה להיות מוגן מקיצוצים - - -
דוד אזולאי: לכן אני אומר, שחר, שזה צריך להיות מעוגן בחקיקה לכך וכך שנים.
שחר איילון: אני בטח אשמח.
אמנון כהן: ממשים לקרוא את סימן ב'.
יהל עמית: "סימן ב': תחולה על המדינה ועל מערכת הביטחון תחולה על המדינה 84.
יהל עמית: הוראות חוק זה יחולו גם על המדינה.
יהל עמית: תחולה על מערכת הביטחון 85.
יהל עמית: (א) בסעיף זה – "מערכת הביטחון" – כל אחד מאלה: (1) משרד הביטחון ויחידות הסמך של משרד הביטחון; (2) צבא הגנה לישראל; (3) יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה, שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה; (4) מפעלי מערכת הביטחון כמשמעותם בסעיף 20 לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח–1998‏ , שאינם יחידות כאמור בפסקה (3), ואשר שר הביטחון הודיע עליהם לשר; (5) משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות להגנה על עדים; "השר הממונה" – (1) לעניין הגופים הביטחוניים המנויים בפסקאות (1), (2) ו-(4) להגדרה "מערכת הביטחון" – שר הביטחון; (2) לעניין הגופים הביטחוניים המנויים בפסקה (3) להגדרה "מערכת הביטחון" – ראש הממשלה.
יהל עמית: (ב) תקנות שנקבעו לפי חוק זה יחולו על מערכת הביטחון, אלא אם כן קבע השר אחרת ולעניין הגופים המנויים בפסקאות (1) עד (4) להגדרה מערכת הביטחון קבע כאמור בהסכמת השר הממונה בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו.
יהל עמית: (ג) השר, ולעניין הגופים המנויים בפסקאות (1) עד (4) להגדרה מערכת הביטחון בהסכמת השר הממונה, יוציא נהלים לעניין תנאים לשימוש בסמכויות המפורטות בפסקאות (1) עד (6) של כל אחד מהגורמים המנויים בפסקאות האמורות, כלפי מערכת הביטחון; נהלים לפי סעיף קטן זה יוצאו בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו; בהעדר הסכמה בין השרים יוציא ראש הממשלה את הנהלים האמורים: (1) מפקח – הסמכויות לפי חוק זה; (2) חוקר דליקות – הסמכויות לפי חוק זה; (3) כבאי – הסמכויות לפי סעיפים 20, 21 ו-28; (4) כבאי מתנדב – הסמכויות לפי סעיף 16; (5) מפקד מחוז – הסמכות להוציא צו הפסקה מנהלי לפי סעיף 51; (6) נציב – צו לקיים צוות כיבוי לפי סעיפים 30 ו-31, וצו מיוחד לפי סעיף 43.
יהל עמית: (ד) נהלים כאמור בסעיף קטן (ג), יכללו גם הוראות והגבלות לעניין כניסה למיתקן של מערכת הביטחון.
יהל עמית: (ה) נהלים ראשונים לפי סעיף קטן (ג) ייקבעו בידי השר בהסכמת השר הממונה, בתוך 90 ימים מיום תחילתו של חוק זה, ובהעדר הסכמה ביניהם – בידי ראש הממשלה בתוך 30 ימים לאחר מכן; עד להוצאת נהלים כאמור, יהיו לגורמים המפורטים בסעיף קטן (ג)(3) ו-(4) בעת אירוע כבאות והצלה, הסמכויות המוקנות להם בחוק זה, כלפי מערכת הביטחון.
אמנון כהן: עודד, נא הסבר.
עודד ברוק: אנחנו מבקשים לקבוע שהוראות החוק יחולו על המדינה.
עודד ברוק: אנחנו מבקשים לקבוע שבעיקרון הוראות החוק יחולו גם על מערכת הביטחון, אלא אם כן השר, בהסכמת השר הממונה, יקבעו אחרת וזאת רק מטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו.
עודד ברוק: אנחנו מבקשים לקבוע שהפעלת הסמכויות כלפי מערכת הביטחון תעשה בכפוף לנוהל שיוציא השר בהסכמת השר הממונה, שזה בעיקר לנושא - - -
אמנון כהן: מה יקרה?
אמנון כהן: יש, חס וחלילה, שריפה - - -
עודד ברוק: הבעיה היא לא בשריפה, הבעיה יותר ברישוי, פיקוח ודברים כאלה.
אמנון כהן: אם יש שריפה בתוך בסיס צהל?
שחר איילון: אם יש שריפה בתוך בסיס אנחנו נכנסים.
אמנון כהן: שואלים שאלות?
שחר איילון: לא.
אמנון כהן: ואם הש"ג לא נותן לך להיכנס?
שחר איילון: אין מצב כזה.
אמנון כהן: יש מצב או אין מצב?
יזהר יצחקי: בוודאי שיש מצב.
אמנון כהן: יש מצב.
אמנון כהן: אתה לא נכנס אדוני, הש"ג לא ייתן לך להיכנס.
יזהר יצחקי: אבל זאת סיטואציה נדירה.
דוד אזולאי: אתה הולך רחוק.
דוד אזולאי: לפני כן, כאשר אותו מפקח צריך להיכנס כדי לתת רישוי עסק - - -
יזהר יצחקי: אנחנו לא מדברים על זה.
אמנון כהן: אני מחלק: יש כרגע שריפה – זה שלב אחד.
אמנון כהן: חבר הכנסת אזולאי מדבר על מצב בו מפקח רוצה לבוא ולבדוק את הבטיחות כדי שלא נגיע למצב של שריפה – לא נותנים לו להיכנס.
יזהר יצחקי: כבר היום יש שיתוף פעולה בין המחנות.
יזהר יצחקי: כרגע זה באופן מקומי כי יש את כל האיגודים המפוזרים, אבל יש שיתוף פעולה לעריכת ביקורות יזומות יחד עם גורמי הכיבוי.
יזהר יצחקי: מעבר לזה, בנוהל הזה אנחנו מכוונים לאספקלריה יותר רחבה – זה נוהל שמדבר על שיתוף פעולה, הוא מדבר על הכשרות משותפות, הוא מדבר על קביעת תיאום מוסדר לכל בסיס בהתאם למאפיינים שלו.
יזהר יצחקי: אלו דברים שיוסדרו.
יזהר יצחקי: הכוונה של צה"ל היא ממש לא לפעול באופן עצמאי.
אמנון כהן: אבל יש לכם את מערך הכיבוי שלכם.
אמנון כהן: אתם לא צריכים אף אחד.
יזהר יצחקי: רחוק מזה – אנחנו צריכים.
אמנון כהן: אם תהיה שריפה, חס וחלילה, באחד הבה"דים בצריפין, הם נכנסים חופשי או צריכים אישור?
אמנון כהן: איך הפרוצדורה עובדת?
שרון מישר: בשבוע שעבר הייתה שריפה בצריפין, בבה"ד 11, בית הספר לשלישות של צה"ל.
שרון מישר: נשרף חדר אוכל צוערים.
שרון מישר: הגיעו צוותים של כיבוי אש מראשון לציון ובנוסף הגיעה כבאית שלנו מתחנת כיבוי במצל"ח שנמצא בצריפין והגיעה כבאית של חיל האוויר.
שרון מישר: הם עבדו יחד.
אמנון כהן: גם חיל האוויר הגיע?
אמנון כהן: עד כדי כך?
שרון מישר: יש בסיס בתוך צריפין.
אמנון כהן: איך הולך התיאום?
אמנון כהן: ממי מקבלים אישור כשהכבאית רוצה להיכנס?
אמנון כהן: או שזה אוטומטי ולא שואלים שאלות?
שרון מישר: ברגש שיש שריפה כזאת בצריפין, מודיעים למפקד הבסיס שמודיע לאותו שער ומאשרים להם להיכנס.
שרון מישר: לא עיכבו אותם בשער ולא הייתה שום בעיה.
אמנון כהן: אין בעיות?
אמנון כהן: שחר, אין בעיות?
שחר איילון: הבעיה בצבא היא שאתה יכול להיכנס – אבל לצאת זאת הבעיה.
אמנון כהן: להיכנס גם בעיה.
אמנון כהן: ואיך יוסדר הנושא של המפקח שרוצה לבוא ולבדוק שהכול בסדר, שהצבא משקיע מספיק משאבים בנושא הבטיחות לחיילים שלנו, לבנים שלנו שם?
יזהר יצחקי: בהקשר הזה, שוב, הנוהל לא מכוון לאיזושהי סגרגציה, אנחנו - - -
אמנון כהן: איך אני יודע שהרס"פ עשה את עבודתו נאמנה?
יזהר יצחקי: ראשית, יש ביקורות בתוך צה"ל שנעשות לפי הסטנדרטים - - -
אמנון כהן: לא סומך עליכם, אני רוצה שכבאי יבוא.
יזהר יצחקי: אז גם הכבאי יבוא בהתאם לנוהל שייקבע.
אמנון כהן: אבל אתם לא נותנים להיכנס, כך אומר חבר הכנסת אזולאי – ניסיון רב יש לו בתחום.
יזהר יצחקי: זה מהתחום הסביבתי, תחום אחר לחלוטין.
יזהר יצחקי: בתחום כיבוי האש שיתוף הפעולה מבורך ונעשה מזה שנים ארוכות.
אמנון כהן: למה אתם מקפחים את הסביבתיים?
אמנון כהן: מה יש לסביבתיים שאתם לא נותנים להם?
דוד אזולאי: זה עולה כסף.
יזהר יצחקי: ישבנו בוועדה פה לפני שנה וחצי וככה היו הדברים, אבל גם בזה אנחנו משתפרים.
שחר איילון: כבוד היושב-ראש, צריך להגיד מילה טובה לצה"ל על שיתוף הפעולה גם במקומות שהזכרתם.
אמנון כהן: צה"ל זה שלנו.
דוד אזולאי: רבותי, אתם מדברים על צה"ל?
דוד אזולאי: קחו את הרשות להגנת עדים, קחו את השב"ס – לא לטמון את הראש בחול, רבותי, יש פה שאלה ואנחנו צריכים לשים אותה על השולחן.
שחר איילון: חבר הכנסת אזולאי, באמת שאלה רצינית.