GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: שנית, אם אנחנו לא מקבלים את הבקשה שלך, כי אני מבין שחברי כנסת גם לא רוצים להוריד סמכויות מוועדה - - -
יואל הדר: זה לא בקשה, הצעה.
יואל הדר: אמרתי - זו הצעה ראשונית.
אמנון כהן: בסדר, זו הצעה ראשונית שלא מעובדת.
אמנון כהן: משרד המשפטים צריך לבחון, כולם צריכים לבחון.
יפעת רווה: מבקשים לחזור להצעה המקורית.
דוד אזולאי: חכי.
דוד אזולאי: את יודעת, אנחנו עוד לא לקחנו את זה בחיבוק גדול.
דוד אזולאי: גם אנחנו צריכים לשקול את זה.
דוד אזולאי: אנחנו הולכים לוותר פה על סמכות שנמצאת אצלנו, בהצעה של יואל.
יפעת רווה: זה הצעה ששמענו אותה חמש דקות לפני הישיבה, זה לא - - -
אמנון כהן: יואל, יש לי הצעת חוק שמונחת לגבי תקן כליאה.
אמנון כהן: למעשה, זה רשאי השר להתקין תקן כליאה.
אמנון כהן: אני רציתי שהשר יקבע.
אמנון כהן: זאת אומרת, חייב לקבוע.
אמנון כהן: למה אתם מתנגדים כל הזמן?
יואל הדר: בכל מקרה הוא קובע את תקן הכליאה.
אמנון כהן: לא, הוא רשאי.
אמנון כהן: כתוב לפי הפקודה.
יואל הדר: אבל הוא קובע.
יואל הדר: היה לנו חודשיים שלא.
אמנון כהן: התחננתי שיביא לי.
אמנון כהן: ההורים ישבו אצלי בבית עד שהוא הביא.
אמנון כהן: אני רוצה שהוא יקבע כל פעם שהתקן עומד להיגמר.
אמנון כהן: חודש לפני כן הוא יבוא לוועדה ויגיד: זה עומד לפוג, ואנחנו מבקשים היום על-פי פרמטרים כאלה וכאלה כמות כזאת וכזאת של תקן כליאה.
יואל הדר: כל הדיונים פה נסובים סביב זה האם הוא יקבע, איך הוא קובע, מה הוא קובע.
אמנון כהן: מה חשבת?
יואל הדר: אני אומר – תוריד את תקן הכליאה, ואין לכם את הבעיה הזאת בכלל.
דב חנין: יואל, אתה יודע כמה ויכוחים יש לנו על תקציב המדינה?
דב חנין: אם נבטל את תקציב המדינה יהיה לנו הרבה זמן.
דב חנין: אולי גם משרד האוצר יסכים.
יואל הדר: לדעתי, הבעיה הגדולה היא לא ברעיון, אלא במי הציע את הרעיון.
יואל הדר: אם זה היה בא מכיוון אחר, זה היה הרבה יותר - - -
דב חנין: אנחנו מאוד מעריכים אותך.
דוד אזולאי: מאז שאושר פה בוועדה תקן הכליאה, לפי חצי שנה בערך, כמה שוחררו ב - - -?
יואל הדר: זאת ההזדמנות לנתונים.
אמנון כהן: את כל התשובות, בבקשה.
אילת טל: כן, אני רוצה לענות פה לשאלות שנשאלו.
אילת טל: קודם כל, לעניין החישוב – איך זה נעשה?
אילת טל: אני אזכיר לאדוני שלפני כל תקן שהוגש לשר, והשר פונה לוועדה לאישור התקן, יש מכתב שלי שמלווה בנתונים שנותן בני נווה, ואני גם מלווה את זה במכתב מפורט על גבי ארבעה עמודים שבו אנחנו רושמים בדיוק דברים שהוזכרו גם על-ידי הוועדה, אוכלוסיות ספציפיות, בין אם זה נשים, בין אם זה קטינים, בין אם זה קשישים שיש להם 25% גמישות תפעולית, או אם זה אגפים של הפרדה או שב"כ שזה אגפים בעייתיים במיוחד שבהם בכלל אנחנו לא נתונים להחלטתנו כמה ייכנסו, זה 50%.
אילת טל: הגמישות הרגילה בדרך כלל, שוב, אני אומרת באופן הכולל, 10% אנחנו מפרטים בדיוק כל דבר.
אילת טל: יש, זה הרי מונח פה לפני כל מי - - -
רחלה אראל: בדיון הקודם לא היה - - -
אילת טל: אני אזכיר לך שהדיון הקודם לא הגיע עם בקשה לתקן מסוים.
אילת טל: זה נערך פה בצורה אחרת, והייתי מאוד עדינה.
אילת טל: בכל הדיונים המסודרים שהיינו מגיעים לפה אחת חצי לשנה – אדוני יודע, והיושב ראש הקודם יודע, - - -
אמנון כהן: אבל זה לא מאוחר, אפשר להעביר גם היום את הנתונים.
אילת טל: אין בעיה.
אמנון כהן: בעזרת השם גם אחרי החוק הזה אתם צריכים להביא תקן כליאה מחודש על-פי בקשת חברי כנסת כמובן, ואז אנחנו רוצים את זה מפורט.
אילת טל: אנחנו כבר עובדים על זה.
אמנון כהן: אני יודע שאתם עובדים על זה.
אילת טל: נשאלנו לגבי שיקול דעת הנציב כפי שמתואר בחוק, מהו היום הקובע?
אילת טל: קודם כל, אני אוכל לומר כך.
אילת טל: נציב בתי הסוהר מקבל נתונים מידי יום, והנושא הזה של תקן הכליאה, ומה המספר לעניין תקן הכליאה לצורך שחרור מינהלי, נבדק מידי יום ביומו.
אילת טל: עניין שיקול הדעת – הרי החוק מדבר לכאורה תפוסה שעולה על התקן, ומאידך גיסא, הוא מדבר על שיקול דעתו של הנציב, ועל היום הקובע.
אילת טל: אני אסביר.
אילת טל: לכאורה לו עולה היום התפוסה על התקן בשלושה אסירים, ניתן לעשות שחרור מינהלי, ותיכף נסביר גם איך עובד העניין הזה.
אילת טל: פה נכנס שיקול דעתו של הנציב.
אילת טל: הנציב יכול להחליט שהיום באמת יש שיחרור מינהלי, והוא יכול להחליט שהוא בודק את זה כל יום, עוד שלושה ימים לעשות שחרור מינהלי.
אילת טל: פה נכנס שיקול הדעת לפי החוק, אחרת אין פה עניין של שיקול דעת, והיום שבו הוא מחליט זהו היום הקובע.
אילת טל: כדי לסבר את האוזן מדוע הפער של הימים, אסביר.
אילת טל: על-פי מצב החקיקה היום יש איזשהו תחשיב מסוים, איזשהו מודל, שלפיו נעשה השחרור המינהלי.
אילת טל: המודל הזה מדבר על כך שיש 24 או 23 קבוצות בתוספת, אני לא זוכרת בדיוק.
אילת טל: מהקבוצות האלה נבדק בכל קבוצה מיהו האסיר שמועד שחרורו הוא הקרוב ביותר מבין חברי הקבוצה.
אילת טל: בכל קבוצה כזאת האסיר הזה הוא המשתחרר, וכך את עוברת קבוצה אחרי קבוצה.
דוד אזולאי: אחרי השליש או לפני השליש?
אילת טל: זה לא משנה.
אילת טל: אם הוא קיבל שליש אז עדיין מתוך השליש מהו הכי קרוב.
אילת טל: ברגע שהוא מקבל שליש, אתה מתייחס למועד השליש שלו, השני שליש לכאורה.
אילת טל: אם באותה קבוצה יש מישהו שהוא נניח קרוב למועד השחרור נניח בחודש, אבל יש עשרה אסירים כאלה באותה קבוצה, כל האסירים ישתחררו.
אילת טל: למרות שירדנו מהתקן אתה עובר את כל 23 הקבוצות.
אמנון כהן: אבל זה מעוות.
אילת טל: זה המודל היום.
אמנון כהן: יואל, זה מעוות – לשנות.
יואל הדר: זה כנסת ישראל חוקקה, אדוני.
אילת טל: אדוני, אני רק אשלים.
אילת טל: אם כל 23 הקבוצות הסתיימו, ועדיין אנחנו מעל התקן, אנחנו נפתח שוב בסבב של כל הקבוצות.
אילת טל: אם לא – אתה עוצר בקבוצה ה-23.
אילת טל: אם עוד שלושה מעל התקן, נכון יהיה – אני לא שמה את שיקול דעתי במקום שיקול דעתו של הנציב – אבל ייתכן והנציב יבכר לעשות את זה ארבע ימים אחר כך כאשר יש איזשהו איזון בין המספרים של האסירים שהשתחררו לבין המספר שהתפוסה עולה על התקן.
רחלה אראל: אז את אומרת ששיקול הדעת של הנציב לא קבוע בכללים.
רחלה אראל: הוא לא קבע לעצמו נניח אחת לחודש, או אם מספר מסוים.
רחלה אראל: זה משהו שהוא לא - - -
אילת טל: קודם כל, זה שיקול דעת.
רחלה אראל: - - - את יודעת, זה לא משהו שנראה כמו שרירות.
אילת טל: נכון, אבל אני אזכיר לך ששיקול הדעת במקרה של שחרור מינהלי הוא כל כך מצומצם לעניין הזה, כי בסופו של דבר תפוסה עולה על תקן, ומדובר על שיקול דעת של היום הקובע.
אילת טל: עוד לא ראיתי פערים של שבועות, ואפילו יותר מידיי ימים כשהיה תפוסה של התקן, והנציב אמר לא.
רחלה אראל: הציבור צריך לדעת, זו הביקורת.
אילת טל: אני אזכיר שהמספרים מתפרסמים באתר - - -.
אמנון כהן: מי נותן תשובה לגבי ארבע שנים?
אמנון כהן: איך הגעתם לארבע שנים?
בני נווה: ארבע שנים, אני רוצה לתת לאנשים כאן את המשמעויות, מה המצב כיום, מה המצב שיהיה אם החוק יהיה?
בני נווה: נכון להיום, בגלל שכרגע אין שחרור מינהלי, הצטברה כמות של כ-800 אסירים שעברו את תאריך השחרור המינהלי, מתוכם כ-630 פליליים, ו-170 ביטחוניים.
בני נווה: נניח שהיה היום שחרור מינהלי והמספר היה נמוך מאוד, אז לכאורה כולם היו הולכים הביתה.
בני נווה: אני רוצה להזכיר, רבותי, דיונים שהיו כאן לפני כשנתיים כשהתחיל כל הסיפור הזה.
בני נווה: אגב, ההצעה הזאת עלתה כבר לפני שנתיים.
בני נווה: באה הכנסת ואמרה שיש סוג של טעם לפגם בכך שהשחרור הוא אוטומטי, וגם אנשים שנשפטו על עבירות חמורות ביותר וקיבלו עונשים ארוכים מאוד, יקבלו אוטומטית מתנה, והכנסת פנתה אלינו ביקשה.
בני נווה: בהתחלה דובר על עבירות קשות.
בני נווה: מכיוון שהיו ויכוחים מה זה עבירות קשות יותר או פחות, אמרנו: בואו נבחן אפשרויות שונות של אורך מאסר, ואנחנו אומרים את הדבר הבא.
בני נווה: אם אדם נשפט לתקופה ארוכה, אבל לקח את עצמו בידיים, השתנה, קיבל אחריות על מעשיו, שינה את התנהגותו, מן הסתם הוא יקבל את השחרור המוקדם, ואז גם אם הוא שפוט לתקופה ארוכה הוא יקבל גם שחרור מינהלי – זוהי ההצעה.
בני נווה: אם אותו אדם הוא אדם רשע, אדם שעשה מעשים חמורים, לא מביע שום דבר, למה לתת לו מתנות?
בני נווה: זה היה הרעיון.
בני נווה: אם זה שלוש, ארבע ,חמש שנים – אפשר להתווכח.
דוד אזולאי: על אותו משקל גם השליש שלו, נכון?
קריאה: זה השליש, זה השני שליש.
בני נווה: עכשיו נראה נתונים מה יקרה אם אנחנו קבענו את הארבע שנים.
בני נווה: אנחנו מגיעים שמול מצב שבו יש שחרור מינהלי לכולם, זה ייתן שינוי קל יחסית.
בני נווה: זאת אומרת, יתווספו לנו כ-150 פליליים ו-100 ביטחוניים שיתעכבו – זה הכול.
בני נווה: זאת אומרת, גם מבחינת אותו נושא שאנחנו הצגנו בפעם הקודמת האם שב"ס יכול לספוג מספרים כמו 800, אמרנו: 800 זה בעיות.
בני נווה: 250 – אפשר לחיות עם זה.
בני נווה: לכן, ההצעה הזאת היא המספר הזה שבדקנו, איזשהו מספר אופטימאלי של ארבע שנים שהוא נראה לנו סביר.
דוד אזולאי: כמה שחררתם מאז שאושר התקן האחרון ועד היום?
דוד אזולאי: אני מדבר על המינהלי.
שמעון ברגור: סדר גודל של מאות, מאות רבות.
שמעון ברגור: השחרור האחרון של המינהלי היה באוקטובר.
שמעון ברגור: מאוגוסט, היום שזה אושר, היו סבבים של שחרורים מינהלי.
שמעון ברגור: כמה?
שמעון ברגור: זה סדר גודל של מאות.
דוד אזולאי: לא ידוע לי שיש דבר כזה.
שמעון ברגור: ודאי, אדוני.
שמעון ברגור: הפעם האחרונה היתה 16 לאוקטובר 2011, יומיים לפני עסקת שליט.
אורי מקלב: מתי אמור להיות השחרור הבא?
שמעון ברגור: נכון להיום, כולנו יודעים מה התקן.
שמעון ברגור: הוא עומד על 17,700.
שמעון ברגור: הספירה בשירות בתי הסוהר עדיין נמוכה.
רחלה אראל: כמה - - - ?
שמעון ברגור: 17,620 בקירוב.
אמנון כהן: מי קורא את החוק?
אילת לוי: "הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 42) (שחרור מינהלי), התשע"ב-2012.
אילת לוי: תיקון סעיף 68א.
אילת לוי: 1.
אילת לוי: בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב-1971, בסעיף 68א – במקום ההגדרה "אסיר" יבוא: "אסיר" – אסיר שפוט המרצה עונש שאינו עולה על ארבע שנות מאסר בפועל; אסיר שפוט המרצה עונש של ארבע שנות מאסור בפועל ומעלה, ושוועדת השחרורים החליטה לגביו שישוחרר על תנאי מנשיאת יתרת תקופת מאסרו לפי סעיפים 3, 4, או 5 לחוק שחרור על-תנאי ממאסר, התשס"א-2011;"; (2) בהגדרה "תפוסת אסירים", במקום הסיפה החל במילים "וכן אסירים המוחזקים" יבוא "וכן עצורים המוחזקים בכלל בתי הסוהר ובמתקני המשטרה".
אילת טל: אנחנו רק מבקשים להוריד את הסיפה של מתקני המשטרה.
רחלה אראל: אנחנו גם רוצים להוסיף: מוחזקים מכוח חוק הכניסה לישראל, וחוק למניעת הסתננויות.
אילת טל: מתקני המשטרה זה לא אצלנו.
מירי פרנקל-שור: רחלה, את לא יכולה.
מירי פרנקל-שור: זה לא אסירים.
מירי פרנקל-שור: הם לא אסירים.
רחלה אראל: אבל הרציונאל - - -
מירי פרנקל-שור: לא, אין רציונאל.
מירי פרנקל-שור: יש הגדרה בחוק.
מירי פרנקל-שור: אסיר זה אסיר שפוט.
מירי פרנקל-שור: אלה שמוחזקים בסהרונים הם לא אסירים שפוטים.
רחלה אראל: אבל תפוסת אסירים שזה סך הכול, מדבר גם על כאלה שמאושפזים בבתי חולים, וגם עצורים.
רחלה אראל: במתקני המשטרה ועצורים – זאת אומרת שגם מי שלא שפוט חל בתוך תפוסת האסירים.
אילת טל: רחלה, מי שבבית חולים נספר אצלנו.
דוד אזולאי: עצורים שנמצאים בתקופת מעצר לא נכללים?
אילת טל: אצלנו, הם אצלנו היום.
אמנון כהן: מה רצית להוריד?
אילת טל: את מתקני המשטרה.
אילת טל: מ-2007, עשינו עבודה מאוד גדולה, כל בתי המעצר של המשטרה הועברו לשירות בתי הסוהר.
אמנון כהן: יש היום מתקני משטרה?
אילת טל: אין, אין בתי מעצר במשטרה.
אמנון כהן: אוקיי, נוריד.
אמנון כהן: אנחנו מבינים.
אמנון כהן: מה רציתי להוסיף לגבי חובת דיווח?
אמנון כהן: יואל, משרד המשפטים, תקשיבו.
אילת לוי: פעם בשנה ימסור השר לביטחון הפנים דיווח לוועדה שיכלול – מספר האסירים ששוחררו בשחרור מינהלי לפי סעיף קטן (1).
אילת לוי: מספר האסירים ששוחררו בשחרור מינהלי לפי סעיף קטן (2).
אילת לוי: מספר האסירים שלא שוחררו בשחרור מינהלי לפי סעיף קטן (2), ומתוכם: (א) בכמה מהמקרים היתה קביעה של ועדת השחרורים לגביהם שלא ישוחררו בשחרור על תנאי ממאסר.
אילת לוי: (ב) בכמה מהמקרים לא היתה קביעה כאמור של ועדת השחרורים.
אילת לוי: (ג) מתוך הקבוצה האמורה בסעיף (ב), בכמה מהמקרים בסופו של דבר כן קיבלו אותם אסירים שחרור מוקדם ממאסר.
אמנון כהן: דיווח, אתה עושה את זה גם כך.
שמעון ברגור: אדוני, אני רוצה לעיין בזה.
אמנון כהן: תסתכל, תסתכל - דיווח, דיווח.
שמעון ברגור: כי אם מדובר פה בנבירה של כל תיק ותיק אז יכול להיות- - -
אמנון כהן: מה פתאום תיק ותיק?
מירי פרנקל-שור: הנתונים חייבים להיות אצל - - -
שמעון ברגור: אני אצטרך לתת לכם תוצאה כמותית.
שמעון ברגור: אבל אם המשמעות כדי להגיע לניתוח הזה בכמה מהמקרים היתה קביעה כזאת או אחרת של ועדת השחרורים, אז אני מבקש לעיין בניסוח.
שמעון ברגור: אדוני, בוא נצא מנקודת הנחה שאנחנו שקופים לגמרי.
אמנון כהן: בוא נגיד מנקודת הנחה.
אמנון כהן: את הניסוחים הסופיים מול המחלקה המשפטית.
שמעון ברגור: אנחנו שקופים לגמרי.
שמעון ברגור: אנחנו ניתן.
שמעון ברגור: לא נראה לי בעייתי להוציא נתון של כמה, מארבע שנים ומטה מי שוחרר בשחרור מינהלי, כמה אסירים שוחררו בשני שליש, ולכן הם שוחררו בשחרור מינהלי, וכמה אסירים לא זכו לשחרור משחרור מלא – זהו.
שמעון ברגור: לא קביעות של הוועדה.
שמעון ברגור: אם אתם מתחילים להיכנס לקביעות וניסוחים של איך הוועדה קובעת או לא קובעת - - -
אמנון כהן: איפה יש קביעה?
אמנון כהן: לא ראיתי קביעה.
אמנון כהן: תני לו לראות את זה.
אמנון כהן: תעבור על זה, תחיה עם זה.
אמנון כהן: בינתיים עוד נושא.
אמנון כהן: רשאי וחייב – אולי נוכל להכניס את זה לסעיף?
אמנון כהן: אתה יכול לחיות עם זה, רשאי או חייב?
יואל הדר: רשאי, לא חייב.
אמנון כהן: למה לא חייב?
יואל הדר: זה לא הנושא, רשאי.
יואל הדר: גם הנושא שאני העליתי לא נכנס פה.
יואל הדר: זה גם כן נושא של נדון.
אמנון כהן: יואל, אתה תהיה ג'נטלמן.
יואל הדר: אני ג'נטלמן, עד עכשיו אני ג'נטלמן מלא.
אמנון כהן: אתה לא רוצה שהשר יביא לי תקן כליאה כשייגמר הזמן?
יואל הדר: רשאי, רשאי.
אמנון כהן: ואם לא? שיהיה חייב לי פעם בשנה.
יואל הדר: אם פעם בשנה, אדוני, הרי לכאורה תקן כליאה, אנחנו עשינו את תקן הכליאה - - -
אמנון כהן: אם אנחנו נבטל את תקן הכליאה גם זה יתבטל.
אמנון כהן: אם, אם.
יואל הדר: לא אם.
יואל הדר: אנחנו עושים עכשיו תקן כליאה לשנה.
יואל הדר: מאוגוסט, נכון?
יואל הדר: בכל זאת אנחנו - - -
אמנון כהן: אני צריך לגמור את החוק עכשיו.
אמנון כהן: אם לא – לא גומר את החוק.
אמנון כהן: אני רוצה לגמור את החוק.
אילת טל: ועדות השחרורים הן תחת הנהלת בתי המשפט.
אילת טל: המזכירים כיום הם קציני שב"ס.
אילת טל: אבל כמו שזה נראה כיום לפי ועדה שנעשתה, הכול יעבור להנהלת בתי המשפט.
אילת טל: יכול להיות שיהיו פה דברים שיהיה מאוד מורכב.
מירי פרנקל-שור: איזה דברים?
אמנון כהן: תגידי מה.
שמעון ברגור: הפירוט של א', ב' ו-ג' מחייב אותנו נבירות.
שמעון ברגור: אין לנו בעיה לבוא ולהגיד כמה אנשים - - -.
דוד אזולאי: מה זה "נבירות"?
דוד אזולאי: תסביר.
שמעון ברגור: רבותי, זה גם נושא שלא קשור.
מירי פרנקל-שור: למה זה לא קשור?
שמעון ברגור: כי זה לא לפתחה של הוועדה בנושא תקן הכליאה.
שמעון ברגור: אני יכול לתת נתון כמה שוחררו בשחרור מינהלי מתחת לארבע שנים, כמה שוחררו על-ידי הוועדה, יצאו לפני המלא שלהם, וכמה לא.
שמעון ברגור: עם זה אין לי בעיה.
שמעון ברגור: להתחיל להיכנס לקביעות, דחיות וזה – אני לא יכול לעשות.
שמעון ברגור: זה בעייתי.
עידו בן יצחק: אבל אתה יודע כמה אסירים שוחררו בשחרור על תנאי ממאסר.
עידו בן יצחק: בזה בטוח יש לך את הנתונים.
שמעון ברגור: אין לי בעיה לתת את זה.
עידו בן יצחק: לעשות את ההפרשים - - -
שמעון ברגור: לכן אמרתי שלתת את מי ששוחרר שחרור מוקדם, אני אתן נתון.
שמעון ברגור: מי לא שוחרר – אני גם אתן.
שמעון ברגור: להתחיל בכמה אסירים היו דחיות, בכמה היה לאחר שני השליש מינהלי – לא, זה יהיה יותר מסובך.
דוד אזולאי: אתה מדבר על דחיות גם של השליש?
שמעון ברגור: מכל הסיבות, כמו שאמר שי, לתוכניות שיקום, בקשת - - -.
שמעון ברגור: אנחנו לא נצא מזה.
אמנון כהן: שיוסיפו.
אמנון כהן: שמעון, אנחנו לא רוצים לנבור, אבל אנחנו רוצים לקבל נתונים.
מירי פרנקל-שור: - - - של שירות בתי הסוהר זה 1, 2, ו-3?
שמעון ברגור: כן, 1, 2, 3 בלי הפירוט.
מירי פרנקל-שור: רק להוסיף שעד ה-31 לינואר זה יוגש לוועדת הפנים לגבי השנה שחלפה.
בני נווה: לגבי השנה שחלפה זה לא רלוונטי כי אנחנו מדברים - - -
שמעון ברגור: לפי החוק שייכנס.
שמעון ברגור: בסדר, מאה אחוז.
אמנון כהן: משרד המשפטים, אתם חיים עם זה?
יפעת רווה: עם זה אנחנו חיים.
אמנון כהן: ברוך השם, ברוך השם.
אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 42) (שחרור מינהלי), על-פי הנוסח החדש שהונח על שולחן הוועדה, עם התוספות שהוקראו כאן על-ידי היועצת המשפטית של הוועדה ותואמו עם - - -
דוד אזולאי: אדוני, מתי אפשר להכניס הסתייגויות?
אמנון כהן: אתה רוצה לדיבור?
אמנון כהן: למה אתה רוצה?
דוד אזולאי: אני מבקש להכניס הסתייגות מהותית.
אמנון כהן: צריך, קודם כל, לנמק אותה, ואני צריך להצביע עליה.
אמנון כהן: בשביל מה להפיל אותה?
דוד אזולאי: כי אני רוצה.
אמנון כהן: אתה חבר שלי, אני לא רוצה - - -.
אמנון כהן: אני מתאם דברים עם החברים שלי.
אמנון כהן: אם יש לך משהו בלב להגיד, תגיד.
דוד אזולאי: אני מבקש.
דוד אזולאי: במסגרת ההחלטה הזאת יש אסירים שקיבלו את השחרור של השליש – לאפשר להם כבר שישתחררו.
דוד אזולאי: בוא נגיד – כל מי שקיבל את השליש יוכל להשתחרר, בלי קשר להצעת החוק הזאת.
אמנון כהן: הוא משתחרר אוטומטית.
דוד אזולאי: מירי, אם הוא מעל ארבע שנים?
יואל הדר: גם ארבע – הוא מקבל שחרור מינהלי.
דוד אזולאי: גם אם הוא מעל ארבע שנים?
קריאות: מקבל, מקבל.
אמנון כהן: דוד, מקבל.
מירי פרנקל-שור: אם נגזר דינו למעלה מארבע שנים, והוא קיבל את השליש, הוא משתחרר שחרור מינהלי.
אמנון כהן: ההסתייגות התקבלה.
אורי מקלב: אבל למה הוא צריך לקבל שחרור מינהלי כשיש לו - - -?
שמעון ברגור: זה מצטבר.
שמעון ברגור: שליש ועוד מינהלי.
אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק שהוקראה והושמעה ומצביעים עליה?
אמנון כהן: הצעת החוק אושרה פה אחד.
אמנון כהן: הייעוץ המשפטי, אנחנו מבקשים.
אמנון כהן: אם אפשר לעשות תיאומים, ואם אפשר לשים את זה היום כבר על שולחנה של המליאה.
דוד אזולאי: אני מבקש הסתייגות לדיבור.
אמנון כהן: הצעת החוק אושרה.
אמנון כהן: אני פותח את הישיבה של ועדת הפנים והגנת הסביבה.
אמנון כהן: הנושא על סדר היום הוא תיקון הארכת שעון הקיץ של הממשלה.
תומר רוזנר: הצעת החוק הממשלתית.
אמנון כהן: הצעת החוק של הממשלה.
אמנון כהן: כמה הצעות יש פה?
תומר רוזנר: 3 פרטיות, אחת ממשלתית.
אמנון כהן: תיקון מס' 2, התשע"א -2011, של הממשלה.
אמנון כהן: יש גם הצעות חוק פרטיות של חברת הכנסת דליה איציק וקבוצה - פ/2836, הצעת חוק של רונית תירוש - פ/2775 והצעת החוק של חבר הכנסת ניצן הורוביץ וקבוצת ח"כים - פ/2705.
אמנון כהן: יש את הצעת החוק הממשלתית, שהיא תיקון מס' 2 להצעת החוק.
אמנון כהן: לפני שהח"כים יבואו נפתח את הדיון בהצעה החוק הממשלתית.
אמנון כהן: קיבלתי את דוח הוועדה לבחינת משך תקופת שעון הקיץ.
אמנון כהן: הבנתי שהייתה ועדה שבחנה את כל הסוגיות: את מה שקורה בעולם, את מה שקורה במדינת ישראל, מה הכי מתאים לנו מבחינת שעות.
אמנון כהן: מסתבר שיש לנו את התקופה הכי קצרה מבחינת שעון הקיץ בהשוואה לשאר מדינות העולם המתפתחות.
אמנון כהן: פה ניתן למשרד הפנים להציג את הצעת החוק.
אמנון כהן: מי מציג את הצעת החוק?
דרורי שפירא: כמו שאמר אדוני, הייתה ועדה שהקים השר שבחנה את כל הנושא.
דרורי שפירא: היא בחנה את ההשלכות, ההטבות, האפשרות ליצור מצב שזה ייצור כמה שיותר נוחות לציבור.
דרורי שפירא: בהתאם לזה נוסחה הצעת החוק.
דרורי שפירא: הוועדה יצרה מצב, בשונה מהמצב הנוכחי שהיה תלוי יום כיפור שבו היה הבדל מאוד מאוד גדול כי בשנה מסוימת יכלו להיות בסביבות 150 ימים ובשנה אחרת יכלו להיות בסביבות 190 ימים, שיש בערך כמות זהה של ימים.
דרורי שפירא: אנחנו חושבים שיותר נכון שיהיו יותר שעות אור.
דרורי שפירא: זו המהות המרכזית של התיקון.
אמנון כהן: תתחילו לקרוא את הצעת החוק.
דרורי שפירא: בחוק קביעת הזמן, התשנ"ב-1992, במקום סעיף 3 יבוא: "הקדמת הזמן בישראל 3(א) בכל שנה, בתקופה שמיום שישי שלפני יום ראשון האחרון בחודש מרס בשעה 02:00, עד יום ראשון הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר בשעה 02:00, יוקדם הזמן בישראל שעה נוספת, כך שיקדים את זמן יקום מתואם בשלוש שעות.
דרורי שפירא: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), חל יום ראשון הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר, במהלך ראש השנה, תוארך התקופה האמורה בסעיף קטן (א) עד יום שני הראשון שלאחר יום 1 באוקטובר בשעה 02:00.
דרורי שפירא: "
אמנון כהן: אלו השעות ששיניתם.
אמנון כהן: דיברנו על כך שהשר הקים ועדה שבחנה את הסוגיה לגבי העולם כולו, לגבי איך זה משתלב.
אמנון כהן: משרד הפנים, בעקבות פנייתם של חברי הכנסת שהגישו הצעות חוק.
אמנון כהן: אני לא רואה פה את כל המציעים.
אמנון כהן: יש פה עוד קבוצה שלא מיוצגת כאן.
אמנון כהן: הייתי מתייעץ איתכם כדי למזג את הצעות החוק.
אמנון כהן: אני רואה את הקבוצה של חבר הכנסת הורוביץ ואת הקבוצה של רונית תירוש.
אמנון כהן: אני לא רואה שהקבוצה של דליה איציק חתומה פה.
אמנון כהן: אם אחד המציעים לא נמצא אני לא יכול למזג את החוק, נכון?
תומר רוזנר: אתה יכול.
אמנון כהן: גם בלעדיהם אנחנו נמזג.
אמנון כהן: ראינו שהממשלה עשתה עבודה, כנראה גם בדקה את הצעות החוק של כל המציעים וניסתה להגיע לאיזון כזה שאפשר לחיות איתו.
אמנון כהן: אם אתם מסכימים לאיזון הזה אנחנו נבקש מוועדת הכנסת למזג את הצעות החוק עם הצעת החוק הממשלתית.
אמנון כהן: כמובן שכולכם שותפים.
אמנון כהן: אתם הייתם קטלי
אמנון כהן: זטור לממשלה להביא את הצעת החוק.
אמנון כהן: ברוכים תהיו.
אמנון כהן: אני לא יודע כמה זה טוב, אבל ועדה חשובה הוקמה.
אמנון כהן: ביום כיפור יהיה לנו עוד שעה לצום.
אמנון כהן: לא נורא, אנחנו נצום.
אמנון כהן: אין לנו בעיה עם זה.
ניצן הורוביץ: אדוני, הצום לא מתארך.
תומר רוזנר: רק זז שעה.
קריאה: זה רק פסיכולוגי.
אמנון כהן: בסדר, אבל כך אתה יודע שכשמגיע 18:00 אתה סיימת.
אמנון כהן: ככה מתחיל 19:00.
אמנון כהן: לנו אין בעיה.
אמנון כהן: אנחנו פשוט דאגנו לציבור אחר.
אמנון כהן: אין פה נגיעה.
אמנון כהן: אני מברך את משרד הפנים.
אמנון כהן: הוועדה עמוסה מאוד בנושאים אחרים.
אמנון כהן: שר הפנים כתב מכתב על כך שהוא מאוד רוצה לקדם את זה.
אמנון כהן: הוא כנראה רצה שזה ייכנס לתוקף מיידי כך שאולי נרוויח את התקופה הזאת, לכן אנחנו מברכים.
אמנון כהן: אנחנו ניתן משפט קצר לכל אחד מהמציעים, אחר כך נתקדם.
אמנון כהן: חבר הכנסת הורוביץ, מה יש לך להגיד בנושא?
ניצן הורוביץ: אדוני, חבר הכנסת אמנון כהן, תראה, המחלוקת היא לגבי מתי יסתיים שעון הקיץ.
ניצן הורוביץ: הצעת החוק שלי אומרת ששעון הקיץ יסתיים בסוף אוקטובר, הצעת החוק של הממשלה אומרת תחילת אוקטובר.
ניצן הורוביץ: זאת המחלוקת, החודש הזה.
ניצן הורוביץ: הצעת החוק שלי היא לפי האיחוד האירופי, זאת אומרת כמו במדינות המתקדמות, משום שאנחנו רוצים לנצל את כל תקופת הקיץ עד סוף אוקטובר, לא כפי שהיה עד עכשיו שלפעמים זה היה אפילו ב-20 בספטמבר.
ניצן הורוביץ: מתי אמור השנה אם לא ישתנה החוק?
גלעד ארדן: 23 בספטמבר.
ניצן הורוביץ: 23 בספטמבר.
ניצן הורוביץ: הארכה שמציעה הממשלה ביחס לשנה הזאת היא משהו כמו שבוע.
ניצן הורוביץ: אנחנו מבקשים עד סוף אוקטובר, שזה המועד הנכון והמתאים.
ניצן הורוביץ: זה לא רק דבר פרטי שלי.
ניצן הורוביץ: יש פה הרבה מאוד חברי כנסת שחתמו מכל הסיעות.
ניצן הורוביץ: זה גם דבר ציבורי.
ניצן הורוביץ: אדוני יודע שהיה מאבק ציבורי מאוד גדול, מאוד ארוך בעניין הזה.
ניצן הורוביץ: בזכות המאבק הציבורי שר הפנים, משרד הפנים התקדמו בעניין לא מספיק, לכן הוועדה הזאת זאת הזדמנות, אדוני, לקבוע תאריך יותר טוב לסיום שעון הקיץ, מה שיתאים לדרישת הציבור ולניצול מקסימאלי של שעות האור.
ניצן הורוביץ: עד סוף אוקטובר זה הזמן הנכון.
אמנון כהן: אתה הלכת הכי קיצוני.
ניצן הורוביץ: זה לא קיצוני.
אמנון כהן: לא מבחינת זמן אני מדבר.
אמנון כהן: אני רואה שהקבוצה של דליה איציק אמרה פחות או יותר את אותו זמן של הארכה.
אמנון כהן: גם חברת הכנסת רונית תירוש הצביעה פחות או יותר על אותו תאריך של 7.10.
אמנון כהן: גם הוועדה המקצועית שבחנה את הסוגיה הגיעה לאותו תאריך.
אמנון כהן: זאת העמדה שלך.
אמנון כהן: יושב-ראש ועדת כספים, זנחת את הוועדה והגעת לוועדה כה חשובה?
משה גפני: אלף, הוועדה חשובה.
אמנון כהן: קודם כל ברכות על ההצלחה של אתמול בנוגע לפרי הגליל.
אמנון כהן: אנחנו מברכים את כבודו.
אמנון כהן: ידענו תמיד שכשכבודו לוקח נושא ומתביית עליו, הולך איתו עד הסוף, יודע להשיג מול האוצר ומול הממשלה.
משה גפני: לא השגתי עוד כלום.
אמנון כהן: עצם הרעיון.
אמנון כהן: ביום ראשון תונח הצעת חוק.
אמנון כהן: אנחנו נתמוך בה בוודאי.
אמנון כהן: גם ועדת שרים לענייני חקיקה תתמוך בה.
אמנון כהן: אנחנו מברכים את אדוני.
אמנון כהן: מעל 300 אלף משפחות.
אמנון כהן: זה פיקוח נפש באזור כה רגיש.
אמנון כהן: כולם דיברו ומישהו עשה.
אמנון כהן: רונית תירוש, בבקשה גברתי.
רונית תירוש: רק לומר לך שהרבה משברים הוא פתר.
רונית תירוש: חבר הכנסת גפני.
אמנון כהן: לא רק במגזר את אומרת.
משה גפני: אני אבוא לפה כל יום.
רונית תירוש: אני לא נמצאת פה כל יום.
רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, מה שמאחד את כל ההצעות ואת כל החלופות זה שנשנה מתאריך עברי לתאריך לועזי.
רונית תירוש: בגלל שהתאריך העברי נופל בכל שנה בתאריך לועזי אחר, יוצא מצב שהציבור לא יודע לתכנן מראש את מהלכיו, לא יודע בדיוק מתי נכנסים לשעון חורף.
אמנון כהן: לצערי, כי לא עוקבים אחרי התאריך העברי.
רונית תירוש: כשיהיה חוק שלפיו נחגוג את כל ימי ההולדת לפי התאריך העברי נוכל להתאפס על הלוח הזה, כרגע יש בעיה.
רונית תירוש: בגלל שזה כפוף לתאריך עברי אנחנו מוצאים את עצמנו במצב מאוד מאוד אבסורדי - כמו שהיה בשנה שעברה כמדומני - שבסביבות ה-10 בספטמבר, שזה שיא הקיץ, שיא החום, אנשים רגילים לחוות את סדר יומם עד השעות המאוחרות, כבר בשעה 17:00 חושך.
רונית תירוש: זה היה באמת מאוד צורם, לכן קמה קול צעקה ציבורית רחבה מאוד.
רונית תירוש: חשבנו לעשות מהלך שיהיה הגון.
רונית תירוש: אני יכולה לומר לך שלקחתי 20 שנה קדימה.
רונית תירוש: ישבתי עם חבר הכנסת אזולאי כמי שהוביל את החקיקה האחרונה בנושא עם אופיר פינס בזמנו.
רונית תירוש: הראיתי לו איך כשאני נוקבת בתאריך לועזי – אז בחרתי את ה-15 באוקטובר יש לומר – זה קורה בתאריך עברי במשך 20 שנים קדימה.
רונית תירוש: חיפשתי מועד ששעת הנץ תהיה בשעה סבירה כך שחובשי הכיפה, שומרי המסורת יוכלו לצאת לבית הכנסת או לכל מקום שבו הם מתפללים את תפילת השחרית וגם להספיק למקום העבודה.
רונית תירוש: ניסיתי להתייחס לצורך הזה של אוכלוסיה רחבה שרוצה להתפלל תפילת שחרית שלא במקום העבודה, ואז לאחר מכן לצאת למקום העבודה.
רונית תירוש: מצאתי שהתאריך של 10 באוקטובר עונה על כל הציפיות ועל כל הדרישות.
רונית תירוש: הפעלתי פה חשיבה מקלה, מתחשבת בציבור דתי שמעוניין להמשיך בשגרת חיים סבירה וקיום מצוות.
רונית תירוש: התקווננתי על 10 באוקטובר.
רונית תירוש: אני מוצאת שעכשיו ההצעה שלי הכי קרובה מבחינת מספר הימים והכי דומה למה שקורה בהצעה הממשלתית.
רונית תירוש: אתם בדקתם 3 שנים קדימה, אני אומרת 20 שנה קדימה, שזה נע סביב אותם 191, 192 ימים.
רונית תירוש: ההבדל מאוד ברור בין ההצעה של חבר הכנסת הורוביץ, שבצדק מבחינתו אומר ליישר קו עם העולם - 1 בנובמבר בכל העולם - כך שלא נשגע את חברות הטיסה, את חברות התעופה ועוד כהנה וכהנה.
רונית תירוש: יש בזה היגיון מסוים אני חייבת לומר, אבל זה מפספס במידה מסוימת בגלל הבדל של 3 שבועות.
רונית תירוש: ביני, בין הממשלה לחבר הכנסת הורוביץ יש הבדל של 3 שבועות.
רונית תירוש: זה מכאן עד סוף החיים.
רונית תירוש: אני הייתי מאוד מברכת על השלושה שבועות האלה, אבל מכיוון שרציתי ללכת לקראת ציבור דתי שמקיים מצוות אני חושבת שזה לא פוגע, זה מאפשר את שעת הנץ הסבירה אל מול התהליך של התפילה וההגעה למקום העבודה.
רונית תירוש: אני חושבת שזה נותן מענה.
אמנון כהן: חבר הכנסת גפני, רוצה להתייחס?
משה גפני: רק משפט, אדוני היושב-ראש.
משה גפני: אני לא מתערב בדיון הזה.
משה גפני: אני, אגב, תומך בשעון קיץ באופן כללי.
משה גפני: אני חושב ששעון קיץ הוא דבר טוב.
משה גפני: יש כאלה שחולקים עלי.
משה גפני: אני אוהב בערב שבת שיש יום ארוך.
משה גפני: מי יש לו ילדים קטנים.
רונית תירוש: בעיקר מי שמבשלת.
משה גפני: לא מבשלת.
אמנון כהן: יש לה עוד שעה.