GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אני יודע שיש הצעת חוק ממשלתית שעדיין מתגלגלת בממשלה ואנחנו כמובן נהיה קשובים לכל הצדדים, ודאי וודאי שפעם אחת ולתמיד גם נסדיר את מעמד העובדים כאשר היום הם עובדים לפי איגודים, כל אחד באזור בתחום השיפוט וזה צריך לקבל מעמד אחר לפי החקיקה.
אמנון כהן: אבל כמובן הכול פתוח, אחרי הדיונים בממשלה זה יגיע לאחר קריאה ראשונה לוועדה שלנו ואנחנו בוועדה שלנו כמובן נמצא את האיזונים והבלמים.
אמנון כהן: המטרה שלנו כמדינה שמערך כיבוי והצלה ייתן מענה לכל תרחיש שיכול להיות, הן מבחינת שרפה כזו או אחרת, הן מבחינת כל מה שקורה מבחינה ביטחונית באזורנו, ולכן אנחנו חושבים שאם כבר הממשלה נכנסת לעובי הקורה, שתיתן מענה ראוי והולם לכל תרחיש שיהיה.
אמנון כהן: לצורך כך אנחנו לא נרצה לקבל רפורמה שתהיה כאילו, אלא רפורמה אמיתית וטובה שתשנה מהיסוד את כל התפיסה והיא תיתן ללוחמים האלה את הכלים שבמידה שצריך לבצע משהו שיעשו את זה על הצד הטוב ביותר.
אמנון כהן: בדיון בוועדה דיבר איתנו ואמר נציב שירות הכבאות, שנבחר אז חדש, שהוא בונה את הכוח והוא ביקש מאיתנו לבוא לסיור ללמוד את הדברים מהמקום.
אמנון כהן: ככה עברנו וראינו שכל המקום הזה מקבל תפנית מבחינה חזותית, גם מבחינת השיפוצים.
אמנון כהן: אני לא יודע איפה זה עומד, הוא יעדכן אותנו.
אמנון כהן: לנו חשוב כחברי כנסת ללמוד את הדברים, לראות אם באמת מערך כיבוי והצלה הולך לכיוון של בנייה מחדש וקליטת עובדים מחדש, בניית הכוח לצורך תרחישים, אנחנו במדינה מוקפת אויבים מצד אחד, ומצד שני גם בעת שלום אנחנו צריכים לתת מענה, כמו שהיה אסון הכרמל, שלא יחזור, אם יהיה אסון שני חס וחלילה, שנהיה מוכנים מבעוד מועד, כולל כל מה שקשור במערך הטיסות.
אמנון כהן: אנחנו קיבלנו את בקשתו של יושב ראש הנציבות ובאנו לכאן כוועדה.
אמנון כהן: היום בעיקר אנחנו רוצים ללמוד, לראות את הכשלים, לראות את הבעיות, ואתה, זה המקום, תגיד לנו לאחר מכן איפה עדיין יש לך צורך בשיתוף הפעולה שלנו, בעזרה שלנו מול הממשלה, מול האוצר, מול המשרד לביטחון פנים.
אמנון כהן: יושב פה המנכ"ל החרוץ שבאמת משתדל לנווט את הדברים האלה, והוא קיבל מהממשלה סמכות, ממש הוא אישית מטפל בזה.
אמנון כהן: אני מכיר אותו גם בתפקידים הקודמים שהוא מוכר כאיש ביצוע, וכמובן אנחנו נותנים סיוע במידה שאתה תצטרך גם מול משרדי ממשלה כאלה ואחרים ואנחנו באמת רוצים לצאת עם בשורה שאנחנו הולכים לכיוון הנכון שבסופו של תהליך, אחרי שתעבור את כל מה שצריך, הצטיידות, למידה, הכשרה, שניתן את המענה הראוי לכל תרחיש שיהיה במדינת ישראל.
אמנון כהן: מרגע זה, כבודו, אנחנו לרשותך, תן לנו סקירה, תגיד לנו ואנחנו לרשותך, ובסוף נעשה סיכום עם חברי הכנסת לאחר שנתרשם מכל מה שיש.
אמנון כהן: נמצאים איתנו כאן חברי כנסת הפעילים בתוך הוועדה, גם לגבי נושאים אחרים, אבל הנושא הזה קרוב מאוד ללבם ואפילו שיש להם סיורים אחרים, הם אמרו 'יש סיור כזה', ביטלו את כל הסיורים האחרים והגיעו לכאן לתת את היוקרה שלהם בעזרת ה' ואנחנו רוצים את שניהם בחמישייה הפותחת בקדימה.
יעקב גנות: בוקר טוב לכולם.
יעקב גנות: באתי כדי לייצג את המשרד במסגרת הביקור הזה.
אמנון כהן: חשבתי להיפרד.
יעקב גנות: יכול להיות שאתה מקווה, אל תדאג, הנושא לא על הפרק.
אמנון כהן: כשיש איש מוכשר וכולם רוצים אותו, אז אומרים לו תלך למשרד רם אחר.
יעקב גנות: במסגרת הביקור אני באתי להודות לחברי הכנסת שטרחו והגיעו לביקור.
יעקב גנות: מבחינתנו מדובר בביקור היסטורי במערך הכבאות, אני בטוח שלאחר שנציג לכם את ההתפתחויות שחלו בשנה האחרונה תבינו את גודל המשימה, גודל השינוי ואת הצורך בשינויים נוספים.
יעקב גנות: אני באמת רוצה לאחל לכם ואני ארתום אתכם לעזור לנו לקדם בכמה שיותר את החקיקה, מפני שללא חקיקה מסודרת לא נוכל להמשיך לקדם את מה שהתחלנו בו.
יעקב גנות: אני רוצה להדגיש שלוח הזמנים שלנו כזה כרגע, שהנחנו על שולחן הממשלה את תסקיר החוק, התסקיר אושר עקרונית, קיבלנו שבועיים מיושב ראש הוועדה כדי לקדם, לתאם ולסכם נושאים שעל הפרק, הן מצד משרדי הממשלה השונים והן מצד נציגות העובדים, ובהמשך ותוך כדי קידום החקיקה, ברור לכולנו שנצטרך להמשיך לעשות שינויים כמתבקש, דבר שלא נעלם מעינינו.
שחר איילון: בוקר טוב לכולם.
שחר איילון: ראשית כבוד היושב ראש, אני מודה על ההגעה בעקבות ההזמנה לביקור כאן של חברי ועדת הפנים של הכנסת, זה מאוד מכובד וחשוב לנו.
שחר איילון: נמצאים איתנו קודם כל חברי הנציבות, הסגן שמעון בן נר, ראשי החטיבות, אורי, צ'יקו, חיים תמם וכמובן גדסי, יושב ראש ארגון העובדים.
שחר איילון: יש כאן גם כבאים נוספים מכל מיני מקומות וכל מיני איגודים בארץ, כמובן התקשורת ועובדים נוספים.
שחר איילון: אני מתנצל, המקום צר מלהכיל ולכן חלק מהאנשים יצטרכו לעמוד, לצערי.
שחר איילון: (מצגת): החזון שלנו זה להקים מערך כבאות ארצי, מקצועי, ערכי, יוזם ומצויד.
שחר איילון: מצב קיים היום שיש לנו 20 איגודי ערים, 4 מחלקות עירוניות, בסך הכול יש לנו 103 תחנות כיבוי ואחת בנמל התעופה בן גוריון.
שחר איילון: זאת הפריסה הארצית.
שחר איילון: תחנות המשנה הן תחנות שפרושות במקביל לתחנות העיקריות.
שחר איילון: סך הכול מערך הכבאות כולל 2,140 ומתוכם החלק המבצעי הוא 1,850.
שחר איילון: הוקמה מנהלת להקמת מערך הכבאות בראשותו של מר גנות, מנכ"ל המשרד, אושרה תוספת של 50 משרות לנציבות וגויסו 250 לוחמי אש.
שחר איילון: אושר גיוס של בני מיעוטים וחרדים במסגרת שירות לאומי ושובצו מדריכים להכשרה במתכונת ועדה ארצית.
שחר איילון: סך הכול בית הספר עשה השנה הדרכות ל-1,200 איש ובשנה הבאה, 2012, השנה הזאת, מתוכננים 1,600 איש לעבור הכשרות.
שחר איילון: סך הכול אירועים לשנת 2011, אני מדבר על עשר השנים האחרונות, מערך הכבאות וההצלה עוסק ב-80,000 אירועים בשנה.
שחר איילון: זה פחות או יותר מה שקורה.
שחר איילון: התקן העולמי אומר שיש על כל 1,000 תושבים שלוש שריפות.
שחר איילון: תבדוק בספרד, תבדוק באיטליה, תבדוק בארצות הברית, תבדוק בישראל, שלוש שריפות ל-1,000 תושבים לשנה.
שחר איילון: בסך הכול בשנת 2011 ירדנו ל-79,000 אירועים כאשר המגמה שלי בשנים הבאות, תוך חמש שנים, להגיע גם ל-60,000 אירועים באמצעות מניעה, מודעות, בנייה נכונה וכו'.
שחר איילון: ארגון לאומי – 2011 שנת ההתהוות, 2012 שנת ההקמה, הוגש תסקיר החוק וב-2013 שנת מישוג והתאמה.
שחר איילון: יש לנו למעשה ארבע חטיבות שהקמנו כאן בנציבות; בטיחות אש, וזה חיים תמם, חטיבת מבצעים.
שחר איילון: אחד הדברים העיקריים שדוח מבקר המדינה מדבר עליו, וגם לאורך השנים הייתה חולשה של הנציבות, זה שלא הייתה כאן מערכת מבצעית מתכללת שיכולה לחבר בין מערכות הכיבוי לכל הארץ ולא יכלה לראות את התמונה המבצעית הארצית ולתגבר כוחות.
שחר איילון: מינהל משאבי אנוש – עם הגידול בכמות האוכלוסייה ובכמות הכבאים, וכמובן חטיבת ההדרכה שהיא חטיבה מאוד חשובה לשיפור רמת ההדרכה של כלל המערך בכל הארץ ובתוך בית הספר עצמו.
שחר איילון: המבנה הארגוני ברמה הלאומית – אנחנו רואים שהממוצע של המבנה הארגוני הוא למעשה שבעה מחוזות שמקבילים למחוזות משטרת ישראל, מקבילים למחוזות אחרים של משרד הפנים ואחרים, מתחתם תחנות עיקריות שמהם מתפצלות תחנות המשנה.
שחר איילון: ההיערכות המבצעית – אפשר לראות למעשה את המפות הללו.
שחר איילון: מה אומרות המפות הללו?
שחר איילון: באנו לחברות חיצוניות ולטכניון ואמרנו להם; אנחנו רוצים להגדיר לכם זמן תגובה רצוי.
שחר איילון: זמן התגובה הרצוי בנוי למעשה משני זמנים, הזמן הראשון זה שלוש דקות שאין מה לעשות בכל העולם לגביהן, דקה ראשונה לקבל את הטלפון, דקה שנייה לכבאים לעלות על הכבאית והדקה השלישית שהכבאים מגיעים לשטח להתארגן בשטח.
שחר איילון: שלוש הדקות האלה הן שלוש דקות אבודות בכל העולם.
שחר איילון: הן שלוש דקות קבועות שאין מה לעשות, אפשר לשפר פה ושם בכמה שניות, אבל בגדול זה קשה מאוד.
שחר איילון: אלה שלוש הדקות שאנחנו אומרים שאי אפשר לבוא בטענות לאף אחד.
שחר איילון: השלב הבא זה באמת הקרבה של הכבאי אל האש עצמה, אל האירוע עצמו.
שחר איילון: ככל שהתגובה מיידית ומהירה יותר אל האירוע, ברור שהיכולת של הכבאים להשפיע על האירוע היא טובה יותר.
שחר איילון: כל מודל של התפתחות אש מראה שככל שאתה נותן לאש להתקדם מעבר ל-12-14 דקות, האש מגיעה למצב שבו קשה מאוד אחר כך לעצור אותה, נזקים והיא גם יכולה לצאת מהבניין, מהדירה הנוגעת בדבר לשאר הבניין ולסכן אחרים.
שחר איילון: לכן אנחנו קבענו שאנחנו רוצים להגיע ב-4 דקות, ואחר כך אנחנו רוצים להגיע ב-8 דקות וב-12 דקות ואמרנו בואו נראה מה המשמעויות, כמה תחנות כיבוי אנחנו צריכים להקים במדינת ישראל כדי שנעמוד לא רק ב-4 דקות האלה להגעה בזמן, אלא שאנחנו גם נגיע עם צוות מלא.
שחר איילון: היום בחלק מהצוותים, בגלל חוסר בכמות כבאים, הוחלט בכבאות להקים צוותים קטנים יחסית שאמנם יהיו קרובים, אבל הם קטנים יחסית.
שחר איילון: שני הכבאים במשמרת הם צוות קטן מדי משום שהם לא יכולים לתת את כל המענה המבצעי בזמן הגעה לאירוע ולכן מינימום צוות כבאים כפי שאנחנו רואים אותו הוא ארבעה, כאשר אני אומר, לפי תקני ה-NFPA ולפי הצורך האמיתי ומה שקיים בארצות הברית או במדינות אירופה, צוות הכבאים הוא אפילו גדול יותר, שבעה כבאים ואפילו יותר.
אמנון כהן: שאלה, אם הזמן הוא חשוב מאוד וקריטי לגבי התפשטות, לכן אתה אומר בתכנית שאתה מגבש כרגע, דיברנו על דקה, שתיים, שלוש, לאחר מכן בא הצוות, אתה מציע ארבעה, ואז הוא רואה שיש קושי להשתלט עם מה שיש להם, רוצים להביא תגבור נוסף, כמה זמן ייקח בתכנית שאתה מציע?
שחר איילון: התגבור ההדדי, הצוות הראשון מגיע בזמן הקצר ביותר ואחר כך בהינתן מפקד המשמרת, שהוא האחראי למה שקורה במשמרת שלו, על פי שיקול דעתו, על פי הידע והניסיון שלו הוא יכול לקדם את הצוותים כבר בקריאה הראשונה.
שחר איילון: זאת אומרת הצוות הראשון מגיע בדרך כלל אחרי 4 דקות והצוותים האחרים יכולים להגיע תוך 6, 7, 8, 9 דקות, הם צובר כוח.
יעקב גנות: זה ארבע פלוס שלוש.
שחר איילון: יש חשיבות של המקצועיות של מפקד המשמרת, הוא יודע לנווט והוא שומע את האירוע, הוא מכיר את המקומות הוא יודע לפעמים להקדים ולהזרים כוחות מתוך התחנות הקרובות ולתת סיוע הדדי.
אמנון כהן: ונושא החיבור בין כוחות ההצלה האחרים, משטרה, מגן דוד אדום וכל האחרים?
אמנון כהן: הוא מגלה שאנשים מעורבים, זה מגורים, איך?
אמנון כהן: כאילו הייתה בעיה גם אז, לא היה סנכרון בין הכוחות, לא ידעו אחד מהשני, פה יהיה?
שחר איילון: יש הרבה מאוד השקעה בכל מה שקשור למערכות הקשר, מערכות קשר מודרניות שנוכל לעבור לדבר גם עם מערכות וארגונים אחרים, יש איכון של רכבים ואנחנו יודעים איפה הרכבים שלנו ונוכל לעדכן אותם ולאכן אותם ולהכווין אותם לאירוע.
שחר איילון: יש מה שנקרא מרכז שליטה.
שחר איילון: מרכז השליטה יכול לדבר עם המערכות המקבילות אליו, מגן דוד אדום, כיבוי, משטרה.
שחר איילון: התרגול, כל הזמן צריך לעשות תרגולים משותפים כי בסופו של דבר באירוע גדול מי שאחראי בשגרה זה המשטרה ובחירום כמובן זה פיקוד העורף ולכן המערכות האלה צריכות להיות מתורגלות איתנו ביום יום ולמעשה התרגול המשותף הוא זה שייתן בסופו של דבר את המענה של המערכות האלה.
שחר איילון: אם אתה לא מתרגל, אז אתה---
אמנון כהן: וזה בנוי שיהיה תרגולים?
יעקב גנות: ברוב המקרים המשטרה מקבלת את הדיווח הראשוני, לכן המשטרה תמיד תגיע למקום.
שחר איילון: לגבי מרכז שליטה – הקמנו מרכז שליטה זמני.
שחר איילון: זה אחד הדברים שחוזרים גם בדוח מבקר המדינה, שלמעשה לא היה מרכז שליטה ולא היה אפשר לכוון את הכוחות ולא היה אפשר לאסוף את האינפורמציה ולקבל את התמונה של האירוע.
שחר איילון: אתה יכול לראות שם, זה נראה כמו מחנה הרוס שם, כי שם אנחנו בונים בתוך החצר מרכז שליטה מודרני עם כל הפלזמות ועם כל מערכות התקשורת האפשריות, גם לעורף---
אריה ביבי: השאלה, אם אני יורד לסוף דעתו של יושב הראש, אם קצינים מכיבוי אש הולכים גם לקורס קצינים של המשטרה, או אם יש איזה אינטגרציה בין המשטרה לבין כיבוי אש בזה שמשאילים קצין אחד מכיבוי אש שילמד קצת גם על מערכות הקשר ואז יהיה לך שילוב, לא רק שילוב של מערכות קשר, אלא גם שילוב אנושי.
שחר איילון: קודם כל אי אפשר להגיד על מערך הכיבוי שהוא לא מערך שמשתף פעולה או שהוא לא מערך ש---
אריה ביבי: הוא משתף פעולה, אבל ברגע שיש אנושיות בין אחד לשני, הדברים הם הרבה יותר מתחילים לתפוס מבחינת קשר.
אריה ביבי: אוקי, אז אתה מביא את מערכת הקשר, אני מעביר תדר ואני עובר לכיבוי אש, אבל אם הצד השני, זה שבכיבוי אש, הוא גם קצת מכיר את המשטרה ועושה איזה השתלמות ומהמשטרה באים קצת לכיבוי אש, זאת האינטגרציה הכי טובה.
שחר איילון: אבל ברור שאנחנו משתתפים עם העורף בכל הקורסים, אנחנו נמצאים בקורס מג"דים (מפקדי גדוד) של---
אריה ביבי: אז בסדר, אין לי בעיה.
אריה ביבי: תסביר את זה.
שחר איילון: אוקי.
שחר איילון: בכל אופן מרכז השליטה הזה הוא בהקמה ומושקעים בו כספים רבים.
יעקב גנות: ויש כרגע, או בעצם היה---
אמנון כהן: הוא לא היה טוב.
אמנון כהן: זה לא היה טוב, אני רוצה שהוא יהיה טוב.
יעקב גנות: לא לזה התכוונתי, לא היה.
שחר איילון: לא היה, זה היה חסר.
אמנון כהן: תגיד לא היה, זה יותר טוב.
שחר איילון: היה חסר והוקם זמני וכרגע יש לנו לַקָּבוּעַ השקעות גדולות מאוד, כאשר הוא יהיה מוכן בעוד חודשיים.
יעקב גנות: אני מבקש להדגיש את זה, דוח מבקר המדינה הדגיש שאחד הכשלים האדירים שהיו; חוסר יכולת שליטה ופיקוד של נציב הכבאות.
יעקב גנות: על רקע זה, עם קבלת האחריות, הוקם מרכז שליטה זמני, פחות מודרני, אבל שבכל זאת הוא מתאם בין כל הכוחות---
אמנון כהן: ובעוד חודשיים יהיה המשוכלל יותר.
יעקב גנות: יהיה המשוכלל.
יעקב גנות: בינתיים זה נותק.
אמנון כהן: נותק לגמרי?
אמנון כהן: הזמני גם נותק?
אריה ביבי: מר גנות, עם כל הכבוד למבקר המדינה, הוא לא הכי גאון בעולם, אנחנו גם עבדנו קצת בשטח, לכן נציב הכבאות הוא לא זה ש... אוקי, הוא אחראי, אבל השטח צריך לתפקד, לא רק הנציב.
אריה ביבי: השטח הוא זה שייתן את התגובות הראשוניות.
אריה ביבי: הנציב, עם כל הכבוד, עד שמגיע הנציב, לפעמים הוא בחוץ לארץ, לפעמים הוא בכלל במקום אחר.
אמנון כהן: המערכות גם צריכות לעבוד.
אריה ביבי: בטח, המערכות צריכות לעבוד.
שחר איילון: ואני יכול לומר לך, כפי שאמרתי, הכבאים בכל הארץ משולבים, משתפים פעולה עם המשטרה---
אריה ביבי: בסדר, אין לי טענות נגדם, אני אומר שזה הבסיס ומפה צריכים לצאת.
שחר איילון: אנחנו מדברים על הרבה מאוד שרפות, אבל הכבאים ולוחמי האש מטפלים גם בתחום של חומרים מסוכנים, תחום מאוד מורכב, ונושא של חילוץ.
שחר איילון: יש 17 יחידות חילוץ, יש יחידות של חומרים מסוכנים.
שחר איילון: אלה יחידות ברמה העליונה ביותר.
שחר איילון: אני רוצה לומר לחברי הוועדה, שרמתן של יחידות החילוץ ורמתן של יחידות החומ"ס (חומרים מסוכנים) של כיבוי אש הם ברמה הגבוהה ביותר שאני מכיר.
שחר איילון: באמת הם מושקעים, הם מצוידים והם עושים עבודה מסוכנת והם עושים אותה בצורה טובה מאוד.
שחר איילון: יחידת הכיבוי מן האוויר – הוקמה במאי על ידי חיל האוויר, הטייסת כוללת היום 5 מטוסים, עוד 3 עכשיו מכשירים את עצמם, בקיץ יהיו לנו 8 מטוסים.
שחר איילון: בסך הכול אלה מטוסים מסוג אייר טרקטור, 3 קוב מים יכולת נשיאה, וחברת אלביט מפעילה את הטייסת.
שחר איילון: יש לנו היום כ-300 טון חומר מעכב בעירה.
שחר איילון: להזכירך שבזמן השריפה היו 20 טון.
שחר איילון: אנחנו נמצאים בכמות סבירה, אבל אנחנו לא מרוצים מזה, יש מכרז בינלאומי כרגע שמתנהל שיהיו 1,600 טון בארץ ושתהיה עוד אפשרות להביא עוד 1,400 טון במיידי.
אמנון כהן: בנושא הזה הייתה ביקורת אז בדיון שהמטוסים לא כל כך מתאימים לאופי של המדינה ולא יכולים גם למלא מים מתוך הים.
אמנון כהן: איך היום, השתפר?
שחר איילון: מה שקורה הוא ככה, זמן התגובה של המטוסים הוא סביר, הוא מהיר, אנחנו שומרים על זמן כוננויות ואנחנו למעשה---
אמנון כהן: בחנתם אותם בעבודה?
שחר איילון: השתתפנו בלמעלה מ-1,000 גיחות.
שחר איילון: בסך הכול, אני אומר, התוצאה של המטוסים הללו והפעילות שלהם הייתה משביעת רצון ואנחנו היינו מרוצים.
שחר איילון: יש לנו עבודת מטה עם חיל האוויר, אנחנו רואים תוספת של מסוקים.
שחר איילון: למסוקים הללו יש כמה משמעויות, יש להם משמעות גם של שליטה מן האוויר, של איירבוס, לראות את כל השטח ולדעת מה קורה כתצפית, יש לנו יכולת של עבודה בלילה עם מסוקים וגם כיבוי כתמים.
שחר איילון: לכן נעשית עבודת מטה כאשר אנחנו חד משמעית רואים ודורשים כנציבות הכבאות תוספת של מסוקים, תוספת של יכולת למערך האווירי שהוא מערך טוב.
שחר איילון: מערך המתנדבים – יש לנו מתנדבים מאוד מסורים, באמת אנשים שנמצאים בכל תחנות הכיבוי בארץ.
שחר איילון: אנשים שלפעמים תורמים מזמנם, מהונם, קונים בעצמם חליפות, ויש לנו עוד הקמה של 20 יחידות כיבוי מתנדבים, יש לנו הוצאה של רכבים מתוך הקיים אל יחידות המתנדבים.
שחר איילון: אם יש מישהו שגר במקום רחוק, קשה להגיע אליו, הוא יכול להקים יחידת מתנדבים בסיוע שלנו, עם אימונים שלנו.
שחר איילון: הוקמו שתי יחידות מתנדבים, לדוגמה, בכרמי יוסף ובכפר חב"ד, אתה יכול לראות את הרמה המקצועית שלהם, החבר'ה השקיעו והושקעו יפה מאוד על ידי הדרכה והגיעו לרמה גבוהה מאוד.
שחר איילון: אלה רכבי הכיבוי שלנו – אתה יכול לראות את הסוגים של כלי הרכב.
שחר איילון: יש לנו את הארסנל שהוקם בכל העולם.
שחר איילון: הרכב העיקרי שלנו, טנק המערכה העיקרי שלנו נקרא סער.
שחר איילון: יש 206 סער תקניים כרגע בארץ.
שחר איילון: כשאני אומר תקניים זה אומר שהם בני 20 שנה, מעל 20 שנה יש כבאיות כאלה, הן קיימות, קיימות יותר מדי, אבל אנחנו לא קוראים להם תקניות.
שחר איילון: בסך הכול 206 כבאיות.
שחר איילון: אתה יכול לראות הסער, זה רכב שיש לו קבינה כפולה, יכולים להיות שם בתוך הקבינה מספר כבאים, יש לו 3 קוב מים, עם יכולות לערבב קצף עם כל היכולות של כלים טכניים לפריצה, לפתיחה, לחילוץ.
שחר איילון: זה הכלי העיקרי, בדרך כלל הוא 4 על 4, בערים יש לפעמים 4 על 2, אבל זה כלי עביר, חזק ובחלק גדול מהכלים הללו אתה יכול לראות את פסגת הטכנולוגיה שקיימת בתחום הכיבוי.
שחר איילון: כמובן מנופים, אלמוגים, זה נקרא רכב שהוא מטפל בחומרים מסוכנים.
שחר איילון: רכבים ייעודיים – כל התחום הזה הוא תחום מאוד מאוד יקר.
שחר איילון: אין דבר כזה לבוא ולקנות רכב מתוך המדף, אתה צריך להשקיע בזה, יש מכרזים על סער, על אשד, שזה רכב אספקת מים, 12-13 טון אספקת מים.
שחר איילון: יש לנו חוסר גדול מאוד ברכבי אשד מודרניים, זריזים ומהירים, ויש כרגע מכרז.
אמנון כהן: איפה עומדת ההצטיידות?
אמנון כהן: כל מה שהזמנתם אז?
שחר איילון: הזמנו עד היום וקיבלנו 90 כלי רכב.
שחר איילון: חלק גדול מהם זה אלון.
שחר איילון: אלון זה רכב 4 על 4, קצר.
שחר איילון: תפתח רגע את האלון, תראה את ההבדל, האלון הוא חד קבינה, יש לו קצת פחות ציוד חילוץ ויש לו 4 טון מים והוא בסך הכול זריז יותר, הוא קצר יותר והוא משמש יותר לכיבוי ביערות.
שחר איילון: פה היו ארבע עד שהייתה ההזמנה האחרונה ועכשיו יש למעלה מ-24 או 25 כבר בשטח.
שחר איילון: זאת אומרת בסך הכול יש הצטיידות של 90 כבאיות אבל אנחנו חושבים שעדיין הרבה מאוד ציוד הוא ישן, מנופים ישנים, סולמות ישנים, יש הרבה מאוד ציוד שצריך להשקיע בחמש השנים הקרובות בתכנית מסודרת השקעה גדולה בציוד וביכולת של רכבי הכיבוי.
אמנון כהן: שאלה אינפורמטיבית, בתקינה החדשה, ברפורמה החדשה, אנחנו נעמוד לפחות לפי המדיניות של ה-OECD?
אמנון כהן: איך שם, לפי נפש, כמה רכבים מגיעים, כמה כבאים מגיעים?
אמנון כהן: אנחנו נתקרב לזה?
שחר איילון: נתקרב, כן, בטח.
שחר איילון: ככל שהמשרד לביטחון פנים והממשלה והאוצר ייתנו יותר כסף ותקציב, יהיה לנו---
קריאה: אדוני יודע כבר על מה מדובר?
קריאה: עוד לא הראו את הטבלאות, הם יראו את הטבלאות.
קריאה: שאלתי שאלה.
שחר איילון: הוא שאל שאלה, מותר לו לשאול.
שחר איילון: 1,700 ערכות כיבוי ומיגון ו-700 ערכות למיגון שריפות ביער.
שחר איילון: ערכות מיגון שריפות ביער לא היה לנו ולכן גם הכבאים היו חשופים בשריפה בכרמל.
שחר איילון: אי אפשר לרוץ עם ערכת תקיפה.
שחר איילון: מצד ימין אתה רואה ערכת תקיפה לדירה, שזו ערכה כבדה יותר, קשה מאוד לרוץ ביערות עם הערכות הכבדות הללו ולכן יש גם ערכות מיגון לשריפות שטחים פתוחים ויערות לאיגודי ערים שנמצאים קרוב יותר לשם.
שחר איילון: הזמנו את הציוד הזה.
שחר איילון: יש לנו הרבה מאוד פעילות בבטיחות אש ומניעה.
שחר איילון: אני אתן לך דוגמה, אנחנו רוצים למנוע עוול לאזרחים.
שחר איילון: יש אדם שיש לו רפת, למשל, בצפון, ויש לו רפת בדרום, או שהוא בונה בניין בדרום ובניין בצפון, ואז הוא אומר, 'איך יכול להיות שרשות כיבוי כל פעם באים אלינו עם דרישות אחרות?
שחר איילון: ' אנחנו רוצים ליצור אחידות בעזרת מערכת מחשוב ותנאים קבועים ולכן אנחנו שוקדים על תקנות אחידות ושלמות לכל הארץ.
שחר איילון: עד כאן הסקירה, אם יש שאלות.
אמנון כהן: לגבי לוחמי האש שאנחנו מדברים כאן, אמרתם לי שכרגע בסך הכול כוח האדם 2,140 מתוכם 1,750 ביצועיים, לכמה אנחנו נגיע לאחר שתעבור הבדיקה?
אמנון כהן: זה בנוי שיהיה יותר כוח אדם ולכן שאלתי גם עד כמה נהיה קרובים למדינות ה-OECD פר נפש, פר כמות אוכלוסייה ושזה ייתן מענה ראוי לכל תרחיש שיהיה.
שחר איילון: אני חושב שגם אתה יודע ואני חושב שכל הציבור שנמצא פה יודע שמערך הכבאות של מדינת ישראל הוא קטן, קטן בכל קנה מידה על גודלה של המדינה.
שחר איילון: בכל העולם המערבי יש כבאי אחד ל-1,000 תושבים, אצלנו כבאי אחד ל-6,500 תושבים.
שחר איילון: זאת אומרת איך שלא תהפוך את זה כל אחד מבין שכמות הכבאים במדינת ישראל, לוחמי האש, הקו הקדמי שלנו, שאמור לענות לכל אירוע הוא קטן מול מדינות המערב.
אמנון כהן: כמה יהיה אחרי החוק?
שחר איילון: בשלב זה אנחנו קיבלנו אישור לגיוס 300 תקני לוחמי אש.
שחר איילון: גייסנו 250 ועוד 50 בדרך.
שחר איילון: אנחנו רואים לנכון שכל שנה בתכנית מוסדרת הממשלה תאשר לנו לגייס כמות כבאים שבסופו של דבר, כמו שנאמר, ארבע, חמש, שש שנים, אנחנו רואים ב-2030 את מדינת ישראל נמצאת ברמה של ה-OECD.
שחר איילון: בחמש השנים הקרובות, אם יאשרו לנו לגייס כל שנה מאות כבאים, אנחנו נלך ונסגור את הפער לאט לאט.
אמנון כהן: יש לכם הערות לגבי הסקירה?
אמנון כהן: תיכף נלך גם לשטח לראות דברים.
אריה ביבי: הערות?
אריה ביבי: נדבר.
שמעון בן נר: יש עוד מצגת עם הפערים ונוכל לראות את הפערים ולהתרשם.
אמנון כהן: בבקשה, אנחנו אורחים שלכם.
אמנון כהן: אני רוצה להיות משוכנע שהכול בסדר, שיוצאים לדרך חדשה ויש מענה לכל דבר ואז נשמע את יושב ראש ועד העובדים.
קריאה: כמו שראינו זה היה חצי הכוס המלאה ועכשיו חצי הכוס הריקה.
אמנון כהן: זה חשוב לנו.
שמעון בן נר: היו ארבע ועדות שבדקו וכולם תמימי דעים ואומרים אותו דבר, אנחנו שכרנו, למרות שעשינו לבד, צוות מהטכניון שהלך ובדק מה קורה בעולם לעומת מה שקורה בארץ.
שמעון בן נר: הדבר היחיד שאנחנו תמימי דעים עם העולם זה שגם אצלנו יש שלוש שריפות לכל 1,000 תושבים וזה הנתון היחיד שהוא זהה אצלנו ובעולם.
שמעון בן נר: מפה והלאה אנחנו שונים שוני מהותי.
שמעון בן נר: אצלם יש 7 דקות זמן תגובה לשריפה, אצלנו זה 17 דקות, בעולם מגיעים 4 לוחמים ומפקד, אצלנו מגיעים 2 לוחמים.
שמעון בן נר: בעולם יש תחנת כיבוי לכל 30,000 נפש, אצלנו על כל 75,000 נפש, בעולם יש עד 1,500 כבאים לכל 1,500 אצלנו זה ל-6,000.
שמעון בן נר: הפערים הם אדירים.
שמעון בן נר: אנחנו עשינו איומי ייחוס בחירום, אני אעבור מהר כי יש פה תקשורת ואני לא חושב שאפשר להציג את זה אבל הפערים אדירים.
שמעון בן נר: הטכניון קבע מפתחות והמפתחות הם כדלקמן; עד 30,000 איש תחנה קטנה עם 12 לוחמי אש, בין 30,000 תושבים ל-60,000 תחנה בינונית עם 34 לוחמים.
שמעון בן נר: המספרים האלה צומצמו, הם היו בהתחלה הרבה יותר רחבים והם צומצמו.
שמעון בן נר: מעל 60,000 תושבים, 61 אנשים ועוד יחידות אזוריות.
שמעון בן נר: תראו למה זה מגיע, זה למעשה השטח המרכזי, אם אנחנו הולכים על 7 דקות---
אמנון כהן: קיבלנו את זה מהטכניון?
שמעון בן נר: כן.
יעקב גנות: לא ידעתי שאתה ישבת עם הטכניון.
אריה ביבי: הוא יושב ראש, אתה מנכ"ל, שב בשקט.
יעקב גנות: אבל אני מבקש ממנו.
אמנון כהן: עוד דקה, עוד לא שאלתי את השאלה.
יעקב גנות: אדוני, צריך להציג את האמת, זה עוד מקוצץ.
אמנון כהן: שמעון, כשנבנה החוק, עכשיו יש חוק רפורמה, אנחנו רוצים להסדיר את כל מערך הכבאות במדינת ישראל, הנתונים החשובים האלה, הם הוטמעו בהצעת החוק?
יעקב גנות: מה פתאום?
יואב גדסי: יש פה נציג של האוצר?
יואב גדסי: הוא לא הוזמן, אז הוא לא יהיה פה.
יואב גדסי: למה אין נציג של האוצר פה?
קריאה: למה אתה צועק?
אמנון כהן: זה סיור לימודי.
יעקב גנות: סליחה, אדוני היושב ראש, משפט אחד.
אמנון כהן: אני רואה פה נתונים קשים.
יעקב גנות: אני באתי לממשלה ונשאלתי על ידי חברי הממשלה לנושא התקינה, אני חוזר ואני מדגיש פה בצורה ברורה וחד משמעית שעוד לא קיבלנו אפילו לא טיוטה של הטכניון, שזו ועדה שביוזמתי מונתה, כדי להגיע סוף סוף לתקינה במדינת ישראל בנושא כוח אדם, אמצעים, זמן תגובה, פריסה, כשלכל דבר יש השלכות.
יעקב גנות: קיבלנו את החומר שהוא עוד גולמי ולא סופי, סיכמנו עם הנציב והנציב קיבל את האחריות לקחת ולתרגם את הנתונים של הטכניון לתכנית חומש.
יעקב גנות: התחייבתי ואני מתחייב גם כאן, יחד עם הנציבות, השר לביטחון פנים יניח על שולחן הממשלה את תכנית החומש שתקדם את נושא כיבוי אש שנות דור בכל מה שקשור בנושא פריסה, זמן תגובה, כוח אדם.
יעקב גנות: ברגע שנניח על שולחן הממשלה מה מספר הכבאים הנוספים שאנחנו רוצים לצרף לארגון נקבל את האישור ואני משוכנע שלאחר שנציג את הנימוקים ואת ההשוואות נקבל ונלמד את הנתונים, מפני שיש פער גדול בין הפעילות ביום, יש פער גדול בלילה, יש פער גדול בעומסים על הכבישים שמשפיע על מצב המהירות וזמן התגובה, לאחר שנלמד את הכול, נתרגם את הכול לתכנית, אני מתחייב פה שהתכנית תונח על שולחן הממשלה, תאושר ותיהפך ל---
אמנון כהן: לוח זמנים.
יואב גדסי: אין.
יעקב גנות: גדסי, אתה כבר יכול להחליף אותי.
יואב גדסי: אם אתה תעזוב אני אגיש מועמדות.
יואב גדסי: קודם כל אתה מתאים.
יעקב גנות: אדוני, אני מניח שתוך חודש ימים אנחנו מניחים תכנית חומש על שולחן הממשלה.
אמנון כהן: אז אתה אומר כרגע, בהצעת החוק הממשלתית לרפורמה, בתסקיר הצעת החוק שמתגלגלת בממשלה, אין לו שום---
יעקב גנות: היא לא מתגלגלת.
אמנון כהן: לא, אבל מחברים תגובות, זה נקרא מתגלגלת, מתבשלת עדיין.
אמנון כהן: אתה אומר ששם עדיין לא התייחסת לנושא של התקינה.
יעקב גנות: ההיפך, התייחסתי מאוד.
יעקב גנות: בחוק לא יכול להיות ואי אפשר לכתוב מה התקינה אלא בתכנית רב שנתית.
יואב גדסי: למה לא?
יעקב גנות: מפני שאין במדינת ישראל אף חוק---
יואב גדסי: ואיך עשו עם האחיות, שלקחו מדדים לפי מיטות?
יואב גדסי: יכולים.
יואב גדסי: אם רוצים יכולים.
יעקב גנות: אבל אני מסביר---
יואב גדסי: ואיך עשו עם המצילים?
יואב גדסי: לפי סוכות הצלה ו---
אמנון כהן: בוא נסיים.
שמעון בן נר: אז אנחנו רואים את הפערים בתחנות ותיכף תראו גם את ההמלצות שלנו, כי בסך הכול זאת הגדרה שאנחנו שוקדים פה בנציבות, אז אם אנחנו מדברים על זמן תגובה---
אמנון כהן: תעמוד על זה רגע, זה חשוב לי, זמן התגובות חשוב לי.
שמעון בן נר: לזמן התגובה 7 דקות, חסרים לנו 121 תחנות.
שמעון בן נר: בזמן תגובה של 11 דקות חסרות 90 תחנות ובזמן תגובה של 15 דקות חסרות 64---
אמנון כהן: אבל דיברנו על 3-4 דקות.
שמעון בן נר: זה בנוי על 4 דקות פלוס 3 שעות נסיעה.
שמעון בן נר: 8 דקות פלוס 3 ההתארגנות.
שמעון בן נר: זה ביחד.
אמנון כהן: אז גם המטוסים לא יעזרו בשריפה הזאת.
אמנון כהן: אחרי רבע שעה חבל לך על הזמן.
שמעון בן נר: נכון.
שמעון בן נר: אבל צריך---
אמנון כהן: לא צריך גם מטוסים, לא צריך כלום.
שמעון בן נר: זה הפער בתחנות.
שמעון בן נר: בוא תראה את הפער בלוחמי---
אריה ביבי: המנכ"ל הוא רומני, על זה נאמר ברומנית הבית נשרף והסבתא מסתרקת.
יעקב גנות: פתגם רומני ידוע.
אמנון כהן: אז מה אתה רוצה, לשרוף את המדינה?
אריה ביבי: לא, הוא אומר 3 דקות ועוד 3 שעות, 4 דקות ועוד 3 שעות.
אמנון כהן: הוא אומר עובדתית מה שיש.
שמעון בן נר: אם נלך ל-15 דקות, שזה כמו אמרת, היושב ראש, זמן לא סביר, זה 2,310 לוחמי אש וזה לא כולל תקורות.
שמעון בן נר: צריך להוסיף על זה בין 15% ל-25%.
אמנון כהן: כמה צריכים כדי להיות אופטימלי לוחמים בשביל להגיע---
שמעון בן נר: נדרשים 4,581, זה ל-15 דקות.
שמעון בן נר: ב-11 דקות 6,644 ול-7 דקות 6,873.
שמעון בן נר: ואני מדגיש למטה, זה לא כולל תקורות ולא כולל חומרים מסוכנים, לא כולל חילוץ.
יעקב גנות: חבר'ה, כל מספר זה נכון, כל מה שתגידו.
יואב גדסי: שילמתם 650,000 שקל בחינם?
אמנון כהן: זה לא סופי.
יואב גדסי: מילא בלי מכרז.
יעקב גנות: יואב, אל תזרוק פה, מה זה 'מילא בלי מכרז'?