GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל לבנה: אנחנו צריכם לעשות את זה, נכון.
גיל לבנה: אנחנו צריכים לעשות את זה.
גיל לבנה: זה חלק ממרכיבי תוכנית "תג הסביבה", נכון.
גיל לבנה: סקרים כאלה, למשל, עולים כסף.
גיל לבנה: עולה כסף למפות את הנתונים הללו, לערוך אותם, להכין תוכניות שכאלה.
גיל לבנה: לאחרונה יש סיוע חדש ממשלתי לטובת המטרה הזו.
גיל לבנה: אבל ההוצאה הגדולה היא ההחלפה של אביזרי תאורה, של התקנה של מערכות חכמות, תוכנות חדשות, של בקרים בתאורת רחובות וכך הלאה, שהחזר ההשקעה שלהם מהחיסכון זה משהו שיכול להתפרש גם לתקופה של שבע-שמונה ועשר שנים, תלי איזה מערכות מתקינים.
אמנון כהן: כמה רשויות חתמו על האמנה?
גיל לבנה: 56 רשויות מקומיות ויש עוד 18 ערים גדולות.
אמנון כהן: מי שחתם כבר נכנס לפעולה הזאת?
גיל לבנה: מי שנכנס – חתם והתחייב.
גיל לבנה: אנחנו עשינו סדנאות לממוני אנרגיה ברשויות מקומיות, אנחנו מבצעים הדרכות, מדריכי פעולה הופקו וחולקו לאותן רשויות מקומיות, ואנחנו כבר מרגישים שיש בשלות, לא רק של מודעות, לא רק של מיפוי, לא רק של סקר אלא גם להיכנס להשקעות בתשתיות שיניבו את התוצאה הזאת, כי בלי זה אנחנו נהיה חכמים יותר, מבינים יותר, אבל לא נראה תוצאות.
אמנון כהן: נראה את המצגת.
גיל לבנה: מילכה כרמל תציג את המצגת.
גיל לבנה: בסוף המצגת יש Action item שאנחנו רוצים להעלות פה לדיון.
מילכה כרמל: בוקר טוב ליו"ר הוועדה, למשתתפים.
מילכה כרמל: בדקות המועטות שעומדות לרשותי אני רוצה להציג בקצרה את ההצעה שלנו להתייעלות בתאורת חוץ, רקע לפעילות שמתקיימת, קצת החלטות ממשלה – שמענו על חלק מהן, נתונים מספריים, מהו הפוטנציאל האמיתי של ההתייעלות האנרגטית ובסוף Action items –מה אנחנו רוצים.
מילכה כרמל: אלו שלושת התוכניות המרכזיות שמתקיימות היום בשלטון המקומי.
מילכה כרמל: מתמודדות עם עשרות רשויות מקומיות עם נושא הגנת הסביבה באמצעות התוכניות האלה.
מילכה כרמל: תוכנית "תג הסביבה" מלמדת את הרשויות המקומיות לנהל את צריכת המשאבים שלהם ובראשונה את צריכת האנרגיה.
מילכה כרמל: באמצעות התוכנית הזו אנחנו מנסים למפות וליצור מדדים נורמטיביים: האם תלמיד שצורך ממוצע של 50 קוט"ש בבית ספר זה נורמטיבי או מספר אחר?
מילכה כרמל: כדי שתהיה אפשרות לדעת היכן פוטנציאל החיסכון והיכן להשקיע.
מילכה כרמל: אלו הן ההחלטות.
מילכה כרמל: אני לא אעבור עליהן אבל כולן כאחד, דנות באנרגיה בהפחתות גזי חממה, כולן מצביעות על התייעלות אנרגטית כאמצעי מרכזי להשיג את היעד של הפחתת גזי חממה.
גמי ברזילי: אני רוצה לומר מילה על החלטות הממשלה.
גמי ברזילי: כשידענו שהולכת להיות החלטת ממשלה כזאת – פנינו לראש הממשלה ולשרים ובקשנו שהשלטון המקומי יהיה חלק מתקצוב של הכספים האלו.
גמי ברזילי: לצערנו לא נענינו.
מילכה כרמל: אני אשמח, יו"ר הוועדה, אם תיתן לי להעביר את המצגת ברצף ואחרי זה נפתח את הדיון.
אמנון כהן: אתם מאותה משפחה.
אמנון כהן: הוא רצה להוסיף משהו.
מילכה כרמל: זוהי תמונת המצב של צריכת החשמל הממוצעת במדינת ישראל.
מילכה כרמל: אנחנו רואים ש-25% מצריכת החשמל מוקדשת לתאורה.
מילכה כרמל: מתחלקת לתאורת חוץ ותאורת פנים.
מילכה כרמל: אם נסתכל רק על פילוח צריכת החשמל בתוך הרשויות עצמם, ממתקני הרשות המקומית, אנחנו רואים שכמעט 50% מוקדש לתאורת רחוב, לרמזורים.
מילכה כרמל: אם אנחנו נוסיף לזה גם את מערכות התאורה במבנים, אנחנו מגיעים כבר ליותר מ-50% מחשבונות החשמל של הרשויות המקומיות בישראל מוקדשות למערכות התאורה.
מילכה כרמל: הטבלה הזו היא קצת מפורטת אבל אני רוצה שנסתכל על כמה מספרים ונחוש מהו הפוטנציאל האמיתי מבחינת צריכת חשמל, סף וגזי חממה.
מילכה כרמל: תסתכלו על העמודה הראשונה לשנת 2010:
מילכה כרמל: אם היינו מתייעלים ב-25% - אגב, זו הערכה שמרנית להגיד שההתייעלות תגיע רק ל-25%, אפשר להגיע אפילו ל-40% - היינו רואים שאנחנו נחסוך כ-400 מיליוני קוט"ש בשנה.
מילכה כרמל: היינו חוסכים כמעט חצי מיליארד שקל וזה שווה ערך לכ-400 אלף טון פליטות גזי חממה.
מילכה כרמל: נסתכל בעמודה האחרונה: אם ניקח ברצף את כל השנים משנת 2010 ועד שנת 2020, בהנחה שמרנית של התייעלות הדרגתית, היינו יכולים לחסוך 2.5 מיליארד קוט"ש.
מילכה כרמל: מבחינת ערכים כספיים כמיליארד שקלים ומבחינת גזי חממה כמעט שני מיליון טון פליטת גזי חממה.
אמנון כהן: השר להגנת הסביבה מודע לנתונים הללו?
מילכה כרמל: כן, כמובן.
מילכה כרמל: אנחנו העברנו את הנתונים.
גיל לבנה: לא רק מודע – הוא שולט בהם.
גיל לבנה: אין נתון סביבתי שהשר להגנת הסביבה שהוא לא מכיר אותו.
מילכה כרמל: יש כאן נציג של השר להגנת הסביבה – ניתן לו לדבר.
אמנון כהן: אנחנו נשמע אותו.
אמנון כהן: אנחנו מבינים שהוא מתקצב, הוא רואה את הצורך הענייני והחשוב.
אמנון כהן: שמעתי גם שהוא אחד מהמתקצבים הגדולים.
מילכה כרמל: כשחיפשנו את הכסף מתחת לפנס, הסתבר שמרבית הכסף להתייעלות אנרגטית ברשויות המקומיות נמצא במשרד להגנת הסביבה ואני בטוחה שהם שותפים נאמנים לתוכנית הזאת.
מילכה כרמל: אנחנו עוד מעט נשמע את הנציג שלהם.
מילכה כרמל: יש כן מקרה בוחן של עיריית חולון שהתקדמה בנושא, גילתה את הפוטנציאל, השקיעה כ-10 מיליון שקלים במשך חמש שנים.
מילכה כרמל: שליש מפנסי הרחוב שלה שודרגו.
מילכה כרמל: החזר ההשקעה הוא בין ארבע לחמש שנים והיא חסכה 40% מצריכת החשמל של תאורת הרחוב שזה נתון מאוד מרשים.
מילכה כרמל: בואו נראה את ההצעה שלנו: בהנחה שהרשויות המקומיות מספיק איתנות בשביל להוביל מהלך כזה בזכות עצמן, בלי סיוע חיצוני – מה שאינו נכון – אבל בואו נראה מה היה קורה אם היה להם את הכסף הזה.
מילכה כרמל: אם היינו משקיעים אלף שקל לעמוד – אגב, זה מחיר יפה מאוד - - -
אמנון כהן: אלף שקל לעמוד?
אמנון כהן: זה הרבה, לא?
מילכה כרמל: כן.
מילכה כרמל: פה מדובר על כמה וכמה טכנולוגיות.
גיל לבנה: תשמע, אביזר תאורה של תאורת לד – החלפת הראש לתאורת לד – שזאת התאורה הכי חסכונית היום - - -
אמנון כהן: אלף שקלים?
מילכה כרמל: לא.
מילכה כרמל: יותר.
גיל לבנה: האביזר עצמו עולה כ-2,500 שקל, לא העמוד.
מילכה כרמל: הפנס לד עולה 6,500 שקל.
אמנון כהן: נייצר בסין – יותר זול.
גיל לבנה: כולם סינים.
מילכה כרמל: בכל מקרה זה מה שקורה.
גיל לבנה: משהו קורה להם בדרך לפה.
גיל לבנה: הם מתייקרים.
גיל לבנה: בסין הם לא עולים ככה.
מילכה כרמל: יש כאן טכנולוגיות אחרות, אפילו אין פה טכנולוגיית לד, הן יותר יקרות.
אמנון כהן: כחול-לבן נייצר – יותר זול.
מילכה כרמל: יש לנו כאן נציגים מהמגזר העסקי – נשמע אותם – לדעתי הם לא ממליצים היום, חלקם לפחות, על תאורת לד בפנסי רחוב.
מילכה כרמל: אבל אני מדברת על טכנולוגיות אחרות.
אמנון כהן: בסדר, יכול להיות שיש משהו אחר יותר יעיל ויותר חסכוני.
מילכה כרמל: היינו מגיעים לחיסכון של כ-25% וגם 25% מפנסי הרחוב ברשויות המקומיות.
מילכה כרמל: אבל אם היינו – וזה מה שאנחנו חותרים אליו – מקבלים סיוע ממשלתי, 25% מתוך ההשקעה בכל עמוד על פני 10 שנים בהשקעה של 200 מיליון שקל, רבותי, היינו משדרגים את כל מערכות התאורה ברשויות המקומיות ומשיגים את פוטנציאל החיסכון העצום במערכות אלו.
מילכה כרמל: למה זה בכל זאת לא עובד?
מילכה כרמל: קצת נגעת בזה, אדוני היו"ר, וגם ראש המועצה ויו"ר הוועדה לאיכות סביבה, החסמים המרכזיים הם שעדיין לא כולם מכירים את הפוטנציאל הזה.
אמנון כהן: שאלתי מתי יש כנס בשלטון המקומי?
מילכה כרמל: היו רבה כנסים.
מילכה כרמל: כבר עשוני במסגרת תוכנית "תג סביבה" ובמסגרות אחרות, בעזרת חברת החשמל.
אמנון כהן: ועדיין אין מודעות?
מילכה כרמל: יש מודעות אבל יש עוד חסמים.
מילכה כרמל: אחד מרכזיים הוא המענק הראשוני בשביל לעבור את המחסום של תחילת היישום והתקנת הטכנולוגיות.
מילכה כרמל: המחסום שהוא אחד הבעייתיים שלנו מופנה למשרד הפנים – הקושי באישור מכרזים ארוכי טווח.
מילכה כרמל: כי אם הרשויות המקומיות לא משקיעות ועוברות לחברות פרטיות שהן משקיעות – הם צריכים לפרוס את התשלומים על פני יותר מחמש שנים ושם אנחנו בבעיה וצריך למצוא את הדרך הנכונה מול משרד הפנים, כמה מודלים להתקשרויות ארוכות טווח שיהיו מודלי מדף שהרשות תוכל לקבל, בקלות יחסית, את האישור לאותה התקשרות.
אמנון כהן: אפשר שהמדינה תיתן לכם הלוואה, לעיר או לרשות מקומית שרוצה לעשות פעילות כזאת ואז, מהחיסכון אפשר להחזיר לאט-לאט, נכון?
אמנון כהן: זה לא עובד?
אמנון כהן: בקשתם?
גיל לבנה: עובד.
אמנון כהן: אפשר גם לעשות את זה באופן של BOT: היזם ישקיע ומהרווחים יקזז את הוצאותיו.
אמנון כהן: המודל הזה עובד?
גיל לבנה: הפרקטיקה הזאת של גורמים פרטיים, של חברות פרטיות, שייבצעו את ההשקעות האלה הראשוניות האדירות ויתוגמלו מהחיסכון לטווח זמן מצריכה שני דברים: שהרשויות המקומיות תוכלנה להתקשר בהתקשרות שהיא מעבר לחמש שנים.
גיל לבנה: כמו שבוודאי אתה יודע, היושב-ראש, רשויות מקומיות רשאיות להתקשר בחמש שנים ומעבר לזה צריך אישור שר.
גיל לבנה: אנחנו רוצים להגיע להמלצה למשרד הפנים – נמצא פה גם היועץ המשפטי של משרד הפנים – המלצה לשר הפנים כדי לאפשר - - -
אמנון כהן: למה צריך אישור שר?
גיל לבנה: העיקרון הוא התקשרות עד חמש שנים ולא מעבר לזה.
אמנון כהן: הבנתי, זה העיקרון, אבל בנושא הזה צריך גמישות.
גיל לבנה: נכון.
גיל לבנה: מניסיוני אני יכול להגיד לך שכדי לקבל אישור לפרויקט BOT בתחום כזה חדשני ולא תחום קונבנציונלי, לוקח לנו כמה שנים.
גיל לבנה: איזה יזם בכלל יתקשר איתנו?
גיל לבנה: זאת הבעיה.
גיל לבנה: אנחנו רוצים לפשט את העניין הזה - - -
אמנון כהן: הממ"מ הצביעו על זה.
גיל לבנה: שתצא הנחיה גורפת בנושאים האלה.
אמנון כהן: סיימתם?
אמנון כהן: כן, כבוד חבר הכנסת מקלב.
אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, במיוחד ביום זה, חג זה של הרשויות המקומיות
אמנון כהן: היית שנים רבות בשלטון המקומי.
אורי מקלב: כולנו בוגרי השלטון המקומי.
אורי מקלב: אני חושב שדווקא בנושא הזה, במקום להרחיק לכת, ה-BOT יכול להיות לא רק באחזקה או בהחלפת הנורות אלא באחזקה של כל נושא החשמל והקמתו.
אורי מקלב: אבל הנושא הזה של הקלה במכרזים ולשים יותר דגש על המחיר ולא בדברים אחרים, כפי שמופיע גם במסמך של ממ"מ כפי שציינת, זה יכול להיות הרבה יותר אפקטיבי.
אורי מקלב: צריך לעשות הקלות בחוק המכרזים לרשויות המקומיות במכרזים שהם מוציאים בנושא ההתייעלות האנרגטית כיוון שהתברר לנו שבסופו של דבר מי שזוכה זה מי שנתן את המחיר הכי זול.
אורי מקלב: הוא יכול להיות הכי זול בקנייה ולא החלק האחזקה ששם המשמעות הרבה יותר גדולה לטווח ארוך.
אמנון כהן: מר נתן בביוף פה?
אמנון כהן: אחר כך תיתן לי תשובות לדברים שעולים.
גיל לבנה: אני רוצה לסכם את ההמלצות שלנו.
אמנון כהן: בקצרה כי אני רוצה לשמוע גם אחרים.
אמנון כהן: אנשים באו מרחוק.
גיל לבנה: אנחנו לא רק אומרים למשרדי הממשלה: סייעו לנו במענקים.
גיל לבנה: אנחנו אומרים שגם מתוך מענקים שקיימים לשלטון המקומי – מענקי הפיתוח שמשרד הפנים מקצה לרשויות שזכאיות לו – אנחנו היינו מציעים למשרד הפנים לצבוע מתוך המענקים הללו - - -
אמנון כהן: תצבע אתה לבד.
אמנון כהן: בשביל מה אתה קובע?
אמנון כהן: אם תרצה 12% או 7% – אתה תשלוט בזה.
אמנון כהן: הוא ייתן לך את המענק ואתה תעשה, אני סומך עליך כבר.
אמנון כהן: אל תגביל את עצמך.
עמיחי דרורי: כדאי לקבוע מינימום של 10%.
עמיחי דרורי: כל המגדיל הרי זה משובח.
מילכה כרמל: יש פה פוטנציאל של חיסכון ואחרי זה השקעה בדברים אחרים.
אמנון כהן: אולי הרשות רוצה 20%, למה 10%?
מילכה כרמל: זה המינימום.
גיל לבנה: היא יכולה.
גיל לבנה: מעל היא היכולה.
גיל לבנה: אבל אם לא יבטיחו מתוך זה – אז יקימו עוד גינה ציבורית או עוד מבנה כזה או מבנה אחר.
אמנון כהן: דיברת על הקצאת תקציב.
גיל לבנה: הדבר השני זה להקצות תקציב של 220 מיליון שקלים.
גיל לבנה: ראיתם מה ניתן לעשות ב-200 מיליון שקל באותן הנחות עבודה: להקיף את כלל התאורה הציבורית במדינת ישראל, מתוך אותה החלטת ממשלה שהיא גם מתוקצבת.
גיל לבנה: יצירת כללים וקריטריונים להשקעות עבור חיסכון עתידי בצריכת חשמל – נדלג על זה.
גיל לבנה: אנחנו רוצים שחברת החשמל שעושה – אני יכול להגיד את גם מנקודת מבטי כלקוח – שתעשה יותר בעניין הזה.
גיל לבנה: היא לא רק מוכרת את החשמל אלא גם צריכה לקחת אחריות גם על תהליכי ההתייעלות הללו.
גיל לבנה: בסופו של דבר, תהליכי ההתייעלות הללו עשויים לחסוך לחברת החשמל את הצורך בהקמת או בהרחבת תחנות כוח חדשות.
גיל לבנה: הנושא האחרון הוא האישור של מרד הפנים להתקשרות ארוכת טווח – שלא נהיה מוגבלים בחמש שנים.
גיל לבנה: עד כאן.
גיל לבנה: תודה רבה לכולם על ההקשבה.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע כמה יזמים שיש להם נגיע בנושא הזה ואחר כך נשמע את משרדי הממשלה ונראה איך אנחנו מחברים את הדברים.
אמנון כהן: מנכ"ל חברת "אור עד מהנדסים", בבקשה אדוני, איך אתה מתחבר לפאזל שלנו?
מתתיהו גרוסינגר: חברת "אור עד מהנדסים" היא חברה מסחרית עתירת טכנולוגיה.
מתתיהו גרוסינגר: אנחנו מייצגים בארץ חברת אירופאיות ואת חברת "קופר" מארצות הברית שהיא המובילה בתחום של תאורת לדים לתאורת רחובות.
מתתיהו גרוסינגר: אני רוצה לציין את ראש מועצת שוהם שכעת יוצא מכרז שלכם עם גופי תאורה שלנו; את ראש עיריית כפר סבא שהתקין 2,000 גופי תאורה בשכונה החדשה בתאורת לד – אתם מוזמנים לראות את עוצמת התאורה ואת החיסכון הגדול בחשמל שמגיע ל-45% בחיסכון המוחלט של התאורה עם אחריות לחמש שנים של אורך חיים.
מתתיהו גרוסינגר: זאת לא תאורת העתיד – זה ההווה.
מתתיהו גרוסינגר: כולם מדברים על לד כאילו שהוא יהיה בעתיד.
מתתיהו גרוסינגר: הוא קיים, הוא נמצא בכל העולם.
מתתיהו גרוסינגר: בארצות הברית בכל הערים - - -
אמנון כהן: אבל הוא יקר.
אמנון כהן: יקר מאוד.
אמנון כהן: 2,500 שקל עולה רק הגוף.
גיל לבנה: בגלל זה הוא אמר רק שוהם, רעננה וכפר סבא.
מתתיהו גרוסינגר: אני רוצה לעדכן את חברי המועצה, ראשי המועצות והערים – גופי התאורה שאתם רואים ברחובות עולים לא 2,500 שקל, הם עולים גם 5,000 שקלים בתאורה הרגילה.
מתתיהו גרוסינגר: זה עניין של דקורציה.
מתתיהו גרוסינגר: בורא עולם נתן לנו שמש ואין בו שום גוף תאורה.
מתתיהו גרוסינגר: יש כל מיני מחלוקות בין אדריכלים.
מתתיהו גרוסינגר: יש ראש עיר שרוצה שהגוף תאורה ייפה את העיר שלו.
מתתיהו גרוסינגר: הוא שם עמודי תאורה ברוחב של עמודים בפאריז – שאישה עם עגלת תינוק לא יכולה לעבור במדרכה.
מתתיהו גרוסינגר: זה עניין של תפיסה.
מתתיהו גרוסינגר: אבל תבינו, גופי התאורה שינם היום במדינת ישראל עולים אלפי שקלים עם התאורה הישנה שלא מביאה את כל החיסכון.
מתתיהו גרוסינגר: הגוף תאורה החדש שמגיע עם היעילות המרבית של תאורה לא חייב להיות בסכומים שאתם נוקבים.
מתתיהו גרוסינגר: אין גוף תאורה באלף שקלים.
מתתיהו גרוסינגר: הגופים שאתם רואים על כבישי מע"צ עולים כ-1,200-1,000 שקל.
מילכה כרמל: מדובר על טכנולוגיות חיסכון, בקרים.
מתתיהו גרוסינגר: אבל כשיש לדים לא צריך בקרים.
מתתיהו גרוסינגר: תבינו, בתאורה יש שני דברים: יוצר הכוח של התאורה – יש לנו אנרגיה שיוצרת הרבה חום ומעט מאוד אור.
מתתיהו גרוסינגר: לעומת זאת, בלד אנחנו מגיעים להספקים של הרבה אור ופחות חום.
מתתיהו גרוסינגר: הניצולת של הגוף, היות ואין בו רפלקטור, אלא כל לד עצמו הכיסוי שלו משמש כרפלקטור - - -
אמנון כהן: איך אתה משתלב בפאזל?
אמנון כהן: לא בערים חזקות אלא באופקים, שדרות?
מתתיהו גרוסינגר: אנחנו נשתלב בכל דרך שהיא.
מתתיהו גרוסינגר: קודם כל, אנחנו עושים ימי עיון לראשי ערים ולמהנדסים כדי שיבינו מה זה הלד.
אמנון כהן: מה עם המחיר?
מתתיהו גרוסינגר: המחיר מצוין.
מתתיהו גרוסינגר: שימו לב - - -
אמנון כהן: אתה תשים לב למה שאני רוצה להגיע: איך גוף עסקי נכנס גם לפריפריה, לא רק למקום חזק.
אמנון כהן: אז תגיד לי אתה למה זה כל-כך יקר, בגלל שזה חדש או בגלל שמהייצור ועד הייבוא מרוויחים 300%, ואז זה נהיה יקר?
מתתיהו גרוסינגר: לא מרוויחים 300%.
גמי ברזילי: מה מרכיב המיסוי של מנורות לד?
מתתיהו גרוסינגר: אין מיסוי בכלל – יבוא מארצות הברית אין מיסוי בכלל.
אמנון כהן: אז למה זה כל-כך יקר?
מתתיהו גרוסינגר: אין מרכיב מיסוי.
מתתיהו גרוסינגר: המחיר יקר עדיין בגלל שהטכנולוגיה חדשה ומתפתחת.
מתתיהו גרוסינגר: אבל יש תחזית לירידת המחירים.
אמנון כהן: עוד 10 שנים?
מתתיהו גרוסינגר: לא.
מתתיהו גרוסינגר: הרבה פחות, הרבה פחות.
מתתיהו גרוסינגר: המחירים ירדו בצורה דרסטית.
אמנון כהן: נשמע גם אחרים שרוצים לדבר.
אמנון כהן: אורן מורגן, בבקשה אדוני, תציג את עצמך.
אורן מורגן: אני מנהל הפרויקט בישראל של חברת "פאוורסיינס" מקבוצת "שיכון ובינוי".
אורן מורגן: חברה שעוסקת בתחום של התייעלות אנרגטית וחיסכון בחשמל.
אורן מורגן: ההתמחות שלנו היא גם פיתוח וייצור ושיווק מערכות לחיסכון - - -
אמנון כהן: אתם מייצרים בארץ?
אורן מורגן: כן, כן.
אורן מורגן: מייצרים בארץ.
אמנון כהן: יקר ככה?
אמנון כהן: 2,500 שקל לכל גוף או 5,000?
אורן מורגן: אנחנו לא מייצרים גופים.
אורן מורגן: מייצרים מערכות שמתקינים אותן במרכזיות התאורה.
אורן מורגן: טכנולוגיה כחול-לבן, המפעל פה בישראל באור יהודה ולא ייבוא מסין וכו'.
אורן מורגן: המערכות האלה מותקנות במרכזיות התאורה והמטרה שלהן היא הפחתת מתח העודף על רשת החשמל.
אורן מורגן: בהקבלה לתחום המים – זה סוג של "חסכמים" לרשת החשמל.
אורן מורגן: בקרים שמת קינים אותם על המרכזייה ויודעים לנתב - - -
אמנון כהן: יש מודעות?
אמנון כהן: עובדים כבר איתם?
אורן מורגן: בהחלט.
אורן מורגן: הבקרים שלנו מותקנים בעשרות רשויות ביניהן גם בעיריית שוהם.
אמנון כהן: באופקים יש?
אמנון כהן: בשדרות יש?
אמנון כהן: דימונה?
אורן מורגן: באופקים יש, בשדרות יש, בנתיבות יש.
אורן מורגן: בדימונה אין, אבל בערד יש.
אמנון כהן: חבר הכנסת מקלב, רצית לדבר?
אמנון כהן: יש לך גם דיון בוועדת הכספים.
אורי מקלב: דבר ראשון רציתי לברך אותך, אדוני היושב-ראש, אתה באמת הואלת וקיימת דיון ביום המיוחד הזה של יום מרכז השלטון המקומי בנושא ההתייעלות האנרגטית.
אורי מקלב: אולי יש הרגשה או רושם שהדברים האלה הם אקסטרה והם לא דברים משמעותיים בתוך סדר-היום - - -
אמנון כהן: הם יחסכו 50% מהתאורה ויתנו את זה לרווחה בעיר, לא יותר טוב?
אורי מקלב: אתה באמת מצאת וזיהית את הפוטנציאל שטמון פה בנושא הזה.
אורי מקלב: ראינו במצגת ושמענו ממך, ראש עיריית שוהם, את המספרים המיוחדים והגדולים האלה וכמה משמעותית מאוד היא ההתייעלות.
אורי מקלב: אין ספק שבשלטון המקומי – גוף כזה מרוכז ומאורגן – שם ההתייעלות היא אפקטיבית הרבה יותר מאשר אצל האזרחים, כל אחד בבית שלו.
אורי מקלב: בלי לפגוע בשום מבצע כזה של החלפת מקררים ועוד – אלו גם דברים מאוד חשובים – אני אומר שהריכוז והשותפות שיש בשלטון המקומי הם ללא ספק חשובים מאוד.
אורי מקלב: לכן, העידוד והתמרוץ צריך להיות חלק מאוד משמעותי בפעולות המשרדים השונים.
אורי מקלב: לא לפני הרבה שנים, אולי בתקופה שגם אתה היית, נתקלנו ברשויות ועיריות שהחשיכו רחובות בלילה בגלל חיסכון.
אורי מקלב: היום ברור שהם לא נמצאים במצב הזה אבל זאת לא סיבה שאנחנו לא נחסוך ולא נתייעל הרבה יותר.
אמנון כהן: כמה ראשי עיר שילמו בראשם על החיסכון.
אורי מקלב: אבל הם עשו את זה מחוסר ברירה.
אורי מקלב: הם חשבו שאולי בזה הם יזעזעו את המערכת.
אורי מקלב: צריך להעלות את זה לסדר-היום.
אורי מקלב: אנחנו התחנכנו על חיסכון במים.
אורי מקלב: רוב צריכת המים עד 2014 תהיה ממים מותפלים שזה דבר חשוב אבל מי שיודע ומבין יודע שההתייעלות האנרגטית היא הרבה יותר משמעותית ואפקטיבית ויעילה מנושאים אחרים – בלי לפגוע בדברים אחרים.
אורי מקלב: על סדר-היום צריך להעלות את הנושא של התייעלות וחיסכון בחשמל והמשמעות היא התייעלות אנרגטית.
אורי מקלב: מה שחשוב לנו כחברי ועדה, ההרגשה שלנו, שצריך להיות הרבה יותר שילוב בין המשרדים השונים.
אורי מקלב: גם המשרד לאיכות הסביבה והמשרד לאנרגיה ומים.
אורי מקלב: אני חושב ששילוב הפעולה של שניהם בעניין הזה יכול להביא הרבה יותר תועלת.
אורי מקלב: ההרגשה היא שכל אחד עובד בגישה שלו ולבד מול הרשויות.
אורי מקלב: איני חושב שחיבור בין שני המשרדים האלה יוכל להביא למשמעויות הרבה יותר חשובות.
אמנון כהן: נשמע את חברת החשמל.
אמנון כהן: מר בן ציון גמליאל, איך אתם מתחברים לנושא?
בן ציון גמליאל: אני סגן מנהל מחוז ירושלים לשיווק ושירותי לקוחות.
בן ציון גמליאל: כאן ביקשו לחייב את חברת החשמל.
בן ציון גמליאל: אני רוצה להגיד שאנחנו מחויבים כבר כמה שנים לנושא הזה.
בן ציון גמליאל: זה נכון שאנחנו אמונים על ייצור החשמל ואנחנו רוצים למכור כמה שיותר חשמל, אבל אנחנו בהחלט מודעים לחשיבות של החיסכון באנרגיה ולא רק בגלל המחסור בחשמל שקיים ושכולם מכירים אלא בגלל החיסכון בהיבט הציבורי והאקולוגי.
בן ציון גמליאל: לפני כשנתיים קיימנו כנס עם פורום ה-15 לגבי הנושא של התייעלות אנרגטית.
בן ציון גמליאל: אנחנו יזמנו אותו.
בן ציון גמליאל: אני אישית טיפלתי בנושא הזה.
בן ציון גמליאל: לצערי, הפעילות לאחר מכן הייתה יחסית מתונה בלשון המעטה וזה חבל, אבל עכשיו אני רואה את ההתעוררות בנושא הזה.
גיל לבנה: העלתם את מחיר החשמל – אז התעוררנו.
בן ציון גמליאל: זה לא בידנו.
בן ציון גמליאל: יש "רשות לעניינים ציבוריים – חשמל" שמטפלת בנושא הזה ואנחנו לא מרוויחים בנושא הזה.
גיל לבנה: לא אתם.
אמנון כהן: איך אתם מעודדים?
בן ציון גמליאל: לחברת החשמל יש - - -
אמנון כהן: הקשבת לי?
בן ציון גמליאל: לחברת החשמל יש ידע מקצועי רב בתחום הזה שנמסר חינם אין כסף, חופשי לכל מי שירצה.
בן ציון גמליאל: אנחנו נשמח לעזור לכל גוף שירצה לפעול בנושא הזה ויהיה מוכן השקיע.
בן ציון גמליאל: יש לנו פריסה ארצית מאוד רחבה באמצעות חמישה מחוזות עם מרכזי שירות בערים הגדולות.
בן ציון גמליאל: ניתן לפנות אליהם ולקבל את הייעוץ הזה ככל שיידרש.
אמנון כהן: דיברו בשלטון המקומי לגבי סקרים שנעשים ועולים הרבה כסף.
אמנון כהן: אולי תוכלו להירתם לנושא הסקרים לפחות?
בן ציון גמליאל: זה נושא שאפשר לבדוק אותו.
בן ציון גמליאל: כרגע, חברת החשמל בבעיית מזומנים מאוד-מאוד קשה.
בן ציון גמליאל: לא נוכל להיכנס כרגע, לפי דעתי, לתחום הזה, אבל זה שווה בדיקה.
בן ציון גמליאל: בכל מה שקשור לנושא של העברת יידע - - -
אמנון כהן: מתי תגידו שאתם לא בגרעון?
בן ציון גמליאל: אנחנו לא בגרעון.
בן ציון גמליאל: יש חובות אנחנו לא עושים גרעון.
אמנון כהן: אני גם יודע מאיפה נובעים החובות האלה.
בן ציון גמליאל: בכל מה שקשור בנושא של העברת יידע, בכל מה שקשור לנושא של יישום יידע טכנולוגי – אלו הדברים שעלו כאן – אנחנו נוכל לתת שירות בהיקף רחב.
אמנון כהן: מר צביקה סגל, בבקשה.
אמנון כהן: את מי אתה מייצג?
צביקה סגל: אני מנכל חברה בשם "מטרולייט".
צביקה סגל: חברה שמתמחה בפתרונות להתייעלות אנרגטית בהספקים גבוהים, משנקים אלקטרוניים.
אמנון כהן: מתאים לשלטון המקומי?
צביקה סגל: ממש מתאים לשלטון המקומי.
אמנון כהן: איך אתם מתחברים?
צביקה סגל: אני חייב להגיד: ראיתי יושב-ראש שמנהל דיון ביד רמה ושולט בחומר – ביקשתי זכות דיבור.
אמנון כהן: אם לא – לא היית מדבר?
צביקה סגל: כנראה שלא.
צביקה סגל: "מטרולייט" זו חברה ישראלית שקיימת כבר הרבה שנים עם למעלה מ-800 אלף התקנות בעולם, עשרות אלפי התקנות בישראל.
צביקה סגל: כמה עשרות אלפים של יחידות כאלה מותקנות בישראל.
אמנון כהן: באילו ערים אתם עובדים?
צביקה סגל: יש שורה של ערים.
צביקה סגל: אבל המשוגעים לדבר, שהתחילו עם זה כבר לפני חמש-שש שנים, הן חולון, אשדוד, רמלה.
אמנון כהן: רמלה התחילו?
צביקה סגל: ברמלה כבר דורשים ויש גופים שמונעים מהם.
אמנון כהן: בצפון אתם עובדים?
אמנון כהן: בשלומי, קריית שמונה?
צביקה סגל: יש כמה עיריות קטנות בצפון.
אמנון כהן: אתה אומר שהיוזמה צריכה לבוא מהעיר?
אמנון כהן: חברת החשמל עושה יוזמות.
צביקה סגל: אני חייב להגיד שבאחד מהכנסים של הרשויות המקומיות, כשהצגתי את גודל החיסכון לרשויות – רק לתת לכם תחושה: על כל 5,000 נקודות תאורה החיסכון הוא מיליון שקל בשנה, לא כולל חיסכון נוסף בהוצאות התחזוקה.
צביקה סגל: הפיתרון הזה, מעבר לזה שמאפשר חיסכון באנרגיה, הוא גם מאריך את חיי המנורה פי שתיים.
צביקה סגל: מי כמוכם יודע שלהחליף מנורה יותר יקר מהמנורה עצמה.
אמנון כהן: אתם תהיו מסוגלים להיכנס ל-BOT?
אמנון כהן: לפרויקטים כאלה ברשויות מקומיות, אם נרחיב את הזמן?
צביקה סגל: יותר מזה – רוצים, מעוניינים.
צביקה סגל: יש משקיעים שעומדים מאחורינו והיו מוכנים גם לממן תוכניות כאלה - - -
אמנון כהן: משרד הפנים שומע, כן?
צביקה סגל: הדבר היחידי שנדרש זה ערבות מדינה כי לעשות תהליך כזה עם רשות מקומית – כשמביאים משקיע ולא משנה אם הוא ישראלי או לא - - -
אמנון כהן: רשות מקומית תמיד משלמת.
אמנון כהן: אין לך בעיה.
אמנון כהן: לא ראיתי שהם לא משלמים.
אמנון כהן: אם עשית הסכם – נגמר הסיפור.
אמנון כהן: הגזבר שלו לא ייתן לו לעשות הסכם אם אין לו תב"ר מסוים, אם אין לו תקציב מסוים או אין לא התכנות כזו של חיסכון.
אמנון כהן: המערכת עובדת כך שאם לא יעמדו בהתחייבויות מבחינה ציבורית – הוא לא יאשר.
אמנון כהן: יש יעוץ משפטי, יש גזבר, הם קובעים היום.
אמנון כהן: לא ראש העיר קובע.
אמנון כהן: ראש עיר קובע משהו?
אמנון כהן: אתה חושב ששר במדינת ישראל קובע משהו?
אמנון כהן: שום דבר הוא לא קובע.
אמנון כהן: היועץ המשפטי קובע, רק יועץ משפטי.
אמנון כהן: אם יועץ משפטי יגיד כן – יהיה כן.
אמנון כהן: יגיד לא – לא יהיה.
אמנון כהן: אז מה אתה מוטרד?
אמנון כהן: לכן לא צריך פה בטחונות.
צביקה סגל: שאלת כמה זה עולה: בהתקנה חדשה – מי כמוכם יודע – לשים עמוד חשמל, עמוד תאורה סטנדרטי זה בין 10,000 ל-14,000 שקל תלוי בגודל ההנחה שהקבלנים נתנו במכרז.
צביקה סגל: אני לא מדבר על עמודים דקורטיביים שיכולים להגיע גם לעשרות אלפי שקלים.
צביקה סגל: ההבדל בין עמוד תאורה עם משנק רגיל למשנק אלקטרוני שמביא את כל ה"הוקוס פוקוס" הזה – מאות שקלים בודדים.
צביקה סגל: עכשיו תחשבו: זה החזר השקעה - - -
אמנון כהן: זה מאות שקלים, לא 2,500?
צביקה סגל: זה אותו גוף בדיוק.
אמנון כהן: לא כדאי לקנות?
גיל לבנה: זאת טכנולוגיה שמיושמת.
צביקה סגל: מה שיפה בטכנולוגיה הזאת שהיא קיימת, היא ישימה.
צביקה סגל: את מחלות הילדות שלה היא עברה כבר לפני חמש שנים.
צביקה סגל: ברשותך, עוד משהו שלא קשור אלינו, ללמוד קצת מהגויים, אם זה בסדר?
אמנון כהן: אנחנו בדרך כלל אור לגויים אבל אין מניעה ללמוד מהם דברים.
צביקה סגל: המדינה הכי מתקדמת בעולם בתחום הזה היא קליפורניה.
צביקה סגל: לפני 15 שנה, בחקיקה, החליטה קליפורניה ששלושת יצרני החשמל שם מנועם מלהרחיב תחנות פחם.
אמנון כהן: שמעת?
אמנון כהן: חברת החשמל, אם לא תעשו את הסקרים על חשבונכם בסוף זה יבוא בחקיקה.
אמנון כהן: תיזהרו ותעשה חשבון עכשיו.
צביקה סגל: כתוצאה מזה הם חיים עם תשתיות בגיל 34 שנים היום.
צביקה סגל: זה הגיל הממוצע של תחנות הכוח בקליפורניה.
צביקה סגל: שי להם שתי אפשרויות: או לנתק חשמל בשעות השיא.
צביקה סגל: לא תאמינו, בקליפורניה כמו בניגריה, בשעות השיא לפעמים מנתקים אזורים שלמים.
צביקה סגל: או לחלופין, לקנות אנרגיה יקרה ממדינות שכנות.
צביקה סגל: כתוצאה מזה בנו לחברות החשמל אינסנטיב לעמוד ביעדים.
צביקה סגל: איך היא עושה את זה?
צביקה סגל: בצורה מאוד פשוטה – זה עובד 15 שנה והם כבר מנוסים מכל הכיוונים.
צביקה סגל: יש היטל התייעלות אנרגטית על חשבון החשמל של כל אחד מהתושבים – זה סכום קטן יחסית, דולרים בודדים.
צביקה סגל: בכסף הזה מחזיקים קרן שמממנת התייעלות אנרגטית.
אמנון כהן: איזה יופי.
צביקה סגל: לדוגמה: במקומות שאנחנו מתקינים פתרונות מהסוג הזה – יורדים ממנורות של קילוואט למנורות של פחות מחצי קילוואט.
צביקה סגל: שימו לב לגודל החיסכון: מ-400 וואט לפחות מ-250 וואט.
צביקה סגל: חברת החשמל והסטייט מממנת כל נקודת תאורה כזאת בהיקף של מאות דולרים.
צביקה סגל: זה אומר שכל שרשרת המזון נהנית מזה.
צביקה סגל: היא מממנת עד 80% מהעלות.
אמנון כהן: זאת אומרת, הקוטג' עולה יותר זול לצרכן בסוף?
צביקה סגל: האבסורד הוא שהקבלנים שמתקינים את הפיתרון בשביל להשתמש בכל האינסנטיב הזה מעלים עוד את המחירים לצרכן, הצרכן מכיסו כמעט ולא מוציא כלום, הוא מקבל פיתרון כמעט בחינם ומהשנה הראשונה יש מה שנקרא: Positive cash flow.
אמנון כהן: החלטנו לנסוע לקליפורניה ללמוד את הסוגיה בהשתתפות של משרד הגנת הסביבה ומשרד הפנים, הוועדה והשלטון המקומי.
אמנון כהן: צריך ללמוד את הסוגיה הזו.
אמנון כהן: יישר כוח, החכמת אותנו.
אמנון כהן: אנחנו רואים איך שעשו במקומות מסוימים, אפשר ללמוד.
אמנון כהן: אם לא נבוא להבנות ולתובנות אז יכול להיות שנעשה חקיקה כזאת.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע את המשרד להגנת הסביבה.
אלכס קפלן: אני ראש אגף שלטון מקומי במשרד להגנת הסביבה.
אמנון כהן: כמה תקציב אתם נותנים לנושא הזה?
אלכס קפלן: אנחנו נותנים הרבה תקציב.
אמנון כהן: אל תגיד הרבה, תגיד מספר.
אלכס קפלן: רק לסקרים אנחנו נותנים עכשיו כשני מיליון שקלים.
אמנון כהן: הוא צריך הרבה.