GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ישי: אנחנו הולכים להתאים את הלולים לדרישות של האג'נדה האירופית – במקום שטח של 250 סמ"ר למטילה, אנחנו רוצים להגיע ל-750 סמ"ר למטילה.
יוסי ישי: במימון מדינה הקמנו מתחמים כמו באזורי תעשייה, שישה-שבעה מתחמים לכל יישוב, ואנחנו נותנים לכל מגדל שטח בתוך המתחם, עם תשתיות, עם חשמל, עם מים.
אמנון כהן: מה יהיה עם החלקה שיש לו?
יוסי ישי: מהחלקה שלו אנחנו נפנה את הלולים הישנים ואת האסבסט המסרטן.
אמנון כהן: ותביאו אותם למתחם המרכזי?
יוסי ישי: הלול שלו יעבור למתחם – הוא ימשיך להיות לול שלו, אבל במתחם.
יוסי ישי: את השטח שעליו היה הלול הישן אנחנו נפנה – אנחנו עומדים לפנות 11,000 דונם אסבסט.
אמנון כהן: אז במקומו יהיה קניון?
זאב בילסקי: זה לא אנשים של קניונים.
יוסי ישי: שם נאפשר לכל חקלאי ונעזור לו גם בתכנון – אם ירצה לבנות צימרים, אם ירצה לבצע פעילות ממשיכה לחקלאות.
אמנון כהן: זאת אומרת, זה שהביצים שלו – המכסה שלו קיימת.
אמנון כהן: מעבר לכך, לפרנסתו, גם תיירות – אז זה בסדר.
יוסי ישי: הביצים יהיו בתוך מתחם, ומעבר לכך, נכון.
אמנון כהן: כי ראיתי לולים סגורים ואמרתי, מה קרה?
אמנון כהן: מסכן, אין לו מה לאכול אז הוא שם - -
יוסי ישי: אלה שראית הם כבר במעבר.
יוסי ישי: אם אדוני יבקר במושב נטועה למשל, הוא יראה את זה – המשטח כבר מוכן.
אמנון כהן: טוב שהמדינה חושבת על זה.
אמנון כהן: אפילו ממשלה כזו גם חושבת.
יוסי ישי: אני אסיים את הסקירה הקצרה בציטוטים מתוך דוח ה-OECD על חקלאות ישראל, ואני אקח רק את הנושא שנוגע לוועדה, זה הנושא השני: "מדינת ישראל הגבירה בצורה משמעותית את המודעות והצורך בטיפול בכל ההיבטים הסביבתיים הנוגעים לייצור החקלאי" – זה דוח שקיבלנו מה-OECD.
יוסי ישי: עכשיו לנושא – אנרגיה חלופית, ואנחנו נחלק את זה לשניים: אני אומר כמה מילים לגבי האנרגיה הסולארית, ואחר כך חברי כאן, ממינהל המחקר, ירחיבו בכל מה שקשור באנרגיה על בסיס צומח.
יוסי ישי: לגבי אנרגיה סולארית – מאחר והקרקע שקיבלנו מיועדת למטרות גידול חקלאי, לא היינו רוצים שבמקום לגדל תוצרת חקלאית – גם ככה הקרקע מוגבלת – נתחיל להקים עליה מתקנים סולאריים.
יוסי ישי: לכן אנחנו עושים את זה במשורה ואני ארחיב.
יוסי ישי: אבל ככל הנוגע באנרגיה סולארית שאינה פוגעת בקרקע חקלאית, אנחנו נותנים את מלוא ברכת הדרך.
יוסי ישי: אין לנו שום בעיה ויותר מזה, היינו שמחים מאוד אם היו מאפשרים לנו לכסות את כל הגגות של כל הרפתות וכל הלולים – שטחי ענק, באנרגיה סולארית.
אמנון כהן: מי מונע?
יוסי ישי: זה ההיתרים של רשות החשמל, זה ההיתרים של - - -
אמנון כהן: איזה היתרים?
אמנון כהן: מכסות, אתה מתכוון.
יוסי ישי: מכסות.
יוסי ישי: אני מדבר על מכסות.
אמנון כהן: היתרים זה משרד הפנים אולי.
יוסי ישי: מכסות, סליחה.
יוסי ישי: אין בעיית היתרים.
יוסי ישי: עם ועדת התכנון הכול פתור, עם מינהל מקרקעי ישראל אין שום בעיה בכלל, אפשר לכסות את כל הגגות במדינת ישראל ויש המון, והחקלאים היו רוצים מאוד – זה היה משפר להם את יכולת ההתפרנסות.
יוסי ישי: ולכן, ברגע שתתקבל החלטה שנותנת מכסות, אין שום בעיה לכסות את כל הגגות, והתרומה צריכה להיות אדירה.
יוסי ישי: אנחנו מוכנים גם ליותר מזה, אנחנו בוחנים כרגע עוד שני נושאים גדולים: אחד, כל מאגרי הקולחים – יש לנו מאגרי קולחים והרי אנחנו אלופי העולם בצריכת קולחים.
יוסי ישי: צריכת קולחים זורמת כל השנה אבל צריכים לפזר אותה לעונות הצריכה, ולכן מדינת ישראל נטועה בעשרות רבות של מאגרי קולחים ענקיים.
יוסי ישי: אנחנו בודקים כרגע טכנולוגיה שבאמצעותה נכסה את כל מאגרי הקולחים בתאים פוטוולטאים, ונרוויח שני דברים – נחסוך את ההתאיידות ונרוויח אנרגיה סולארית.
יוסי ישי: את אותו הדבר אנחנו בודקים בבריכות הדגים – אנחנו בודקים כרגע את האפשרות של חיבור בין בריכות הדגים לבין קולטים לאנרגיה סולארית.
יוסי ישי: אם שם הטכנולוגיה תצליח, אנחנו בהחלט נברך על כך.
אמנון כהן: כל זה עדיין מותנה במכסות.
יוסי ישי: הכול מכסות.
אמנון כהן: תיכף נגיע למכסות.
יוסי ישי: ככל הנוגע לקרקע – מאחר והמטרה של קרקע חקלאית היא עיבוד קרקע חקלאית – נתנו את הסכמתנו ואנחנו מתואמים גם עם המינהל.
יוסי ישי: אנחנו מוכנים לאשר לכל יישוב לא יותר מ-250 דונם להקצאת קרקע לצורך אנרגיה סולארית.
יוסי ישי: אם מדובר בפרויקטים גדולים שעולים על 250 דונם, אנחנו מוכנים שיתבצע פרויקט משותף – ניקח עשרה מושבים וקיבוצים, כל אחד תורם 250 דונם ומקימים פרויקט, אם צריך פרויקט של 2,500 דונם.
יוסי ישי: אנחנו מתנגדים שיישוב יקצה יותר מ-250 דונם למטרה הזו.
יוסי ישי: בגלל שאנחנו רוצים שישתמש בקרקע למטרה חקלאית.
אמנון כהן: לא לאפשר לו רק את זה, זה צריך להיות מחולק.
יוסי ישי: כן, אז עד 250 דונם אני מאפשר לו.
יוסי ישי: אם צריך פרויקט גדול יותר בגלל טכנולוגיה אחרת – לא פוטוולטאית או אחרת – שדורשת שטח גדול יותר, אנחנו אומרים שכל יישוב יתרום עד 250 דונם ובזה ניצור את השיתוף.
יוסי ישי: במסגרת הפרויקטים שלנו, של התאמת ממשקי החקלאות לסביבה – בענף הרפת ואחר כך בענף הלול – קמו תחנות שמייצרות אנרגיה על בסיס זבל בקר וזבל עופות, תחנות ענק, ואנחנו נמשיך את המגמה הזאת.
יוסי ישי: לגבי אנרגיה אחרת על בסיס חקלאות צמחית, יוסיפו חברי.
אמנון כהן: לפני שנגיע לחקלאות צמחית, אני רוצה לשמוע את רשות החשמל בעניין המכסות.
ברכה חלף: שלום, אני נציגת משרד התשתיות הלאומיות.
ברכה חלף: אנחנו לא הבנו נכון את תוכן הדיון.
אמנון כהן: אני ביקשתי מרשות החשמל להגיע.
ברכה חלף: אבל חשבנו יהיה בנושא דלקים חלופיים.
ברכה חלף: הנציג המקצועי האחראי על הרגולציה יגיע, הוא בדרך.
אמנון כהן: אנחנו הזמנו ומר משה שטרית, ראש אגף הרישוי מרשות החשמל, אמר שיגיע.
ברכה חלף: לא הגיע.
אמנון כהן: ואיתו יבוא גם מר עודד אגמון, ראש אגף הסברה.
ברכה חלף: אז אני הבנתי שהם לא מגיעים.
ברכה חלף: ממשרד התשתיות יגיע בעוד כמה דקות נציג שאחראי על נושא הרגולציה.
אמנון כהן: מי קבע שהם לא מגיעים?
אמנון כהן: רק בשביל זה עשיתי דיון.
ברכה חלף: אני לא יודעת, אני לא מרשות החשמל.
אמנון כהן: רק בשביל זה עשיתי דיון – רציתי לשמוע למה הם לא נותנים מכסות.
ברכה חלף: היתה כנראה אי-הבנה בקשר לנושא.
אמנון כהן: לא כדאי לא להגיע לוועדות הכנסת כי אנחנו יוצאים לעיתונות עם הודעות קשות מאוד נגד אותם גופים שלא מגיעים.
אמנון כהן: אחר כך תהיה בעיה לתקן את זה.
ברכה חלף: זה רשות החשמל, נציג משרד התשתיות - -
אמנון כהן: תרימי טלפון עכשיו שאני מחכה להם, תוך כדי דיון, שיגיעו.
אמנון כהן: תרימי טלפון בבקשה.
אמנון כהן: אני צריך את התשובות שלהם פה לגבי המכסות.
ברכה חלף: בסדר.
אמנון כהן: לגבי אנרגיה חלופית אחרת, בבקשה.
אמנון כהן: תוך כדי דיון, חייב להגיע.
איתמר גלזר: שמי איתמר גלזר.
איתמר גלזר: אני אתן לך את הזמן, ניתן עכשיו אתנחתא ונציג לכם פרויקט - -
אמנון כהן: כמה זמן אתה רוצה להציג לנו?
איתמר גלזר: כמה אתה נותן לי?
אמנון כהן: כמה שפחות, יש לנו כמה גופים.
איתמר גלזר: עשר?
איתמר גלזר: שבע.
קריאה: תן לו שמונה.
איתמר גלזר: אין בעיה.
איתמר גלזר: אני רוצה להציג נושא שהוא לא בקו שהלכתם עליו, אבל להציג את נושא אנרגיות חלופיות - - - ושמפותח במינהל המחקר החקלאי בהקשר גם לסביבה ולאיכות סביבה.
איתמר גלזר: למה ביו-דיזל מצמחים?
איתמר גלזר: הצמחים קולטים CO2, פחמן דו-חמצני, ועושים פוטוסינתזה, ואלה שלפני מיליוני שנים עשו את זה נקברו מתחת לאדמה, והיום אנחנו שואבים את התוצרים שלהם – את מה שאנחנו קוראים לו: נפט.
איתמר גלזר: התהליך הזה הוא חד כיווני – שואבים מהאדמה את מה שנקלט לפני מיליוני שנים, מכניסים למכוניות, המכוניות פולטות פחמן דו-חמצני, והעולם מתמלא בפחמן דו-חמצני שגורם לשינויי אקלים ולכל הדברים שאתם ודאי יודעים, ואני לא צריך להרחיב בהם.
איתמר גלזר: הגישה היא של תהליך מחזורי – להשתמש בצמחים חיים, להוציא מהם את מקורות האנרגיה – שמנים וביו-מאסה – להפוך את זה לדלק, להכניס למכוניות, וחוזר חלילה.
איתמר גלזר: את הרעיון הזה לא אנחנו המצאנו, כמובן, מדינות שונות בעולם התחילו בטיפול בו כבר לפני כעשר שנים, אבל הבעיה המרכזית היא שימוש באנרגיה של צמחים אכילים, ואתם רואים פה – קנולה, סויה, תירס, דקל השמן וכולי.
איתמר גלזר: אתם רואים את המספר B20/20, המטרה של מדינות אירופה, מדינות ארצות-הברית וגם ברזיל, היא להגיע למצב שבשנת 2020 כ-20% מהדלק יהיה מוחלף בדלק ביולוגי ממקור צמחי עכשווי.
אמנון כהן: קיקיון לא מופיע ?
יוסי ישי: הנה, עכשיו הגענו לזה.
יוסי ישי: נצרף אותך למינהל המחקר...
איתמר גלזר: במינהל המחקר החלטנו לפני כ-7–8 שנים – והיושב לצדי, פרופסור ידידה גפני, הוא אחד המובילים וזה שהגה את הרעיון – לפתח צמחים כחלופות לאנרגיה.
איתמר גלזר: אנחנו השתמשנו בדור השני של הצמחים שאינם אכילים, שיכולים לגדול באדמות שוליות – אותן אדמות שלא משמשות חקלאים, עליהן דיבר מר יוסי ישי – ובמים באיכות לא טובה אלא במים מליחים ומים שניוניים.
איתמר גלזר: הרעיון הוא שאין תחרות עם גידולים המשמשים מקור למזון לאנושות.
איתמר גלזר: הצמחים האלה הם: Jatropha או יטרופית – זה צמח שלא היה בארץ, אולי פה ושם כמה צמחים, המקור שלו באמריקה המרכזית וניתן להפיק מהזרעים שלו שמן, וקיקיון שהוא המקור השני, ואותם אנחנו מפתחים.
אמנון כהן: יש כדאיות לגדל אותם בארץ?
איתמר גלזר: אני אכנס לזה מיד.
איתמר גלזר: בתהליך הייצור מתחילים בפיתוח, לאחר מכן עושים גידול בהיקפים גדולים מאוד, דוחסים את זה כמו שמן וסוחטים, ומהשמן מפיקים דלק שמכניסים למכוניות.
איתמר גלזר: אנחנו במכון וולקני, כמוסד מחקר שמתעסק בתחום החקלאי, מתמקדים בנושא פיתוח שיש לו היבטים חקלאיים ואת כל תהליך ייצור הביו-דיזל כימאים עושים.
איתמר גלזר: הקמנו פרויקט משולב שמכיל את כל האלמנטים, מה שנקרא: One Stop Shop, ובמיוחד השבחת זנים – איך לגדל, איך לקטוף, איך לאכסן, וכל מה שקשור בהגנת הצומח והגידולים האלה.
איתמר גלזר: בתחום של השבחת זנים אני רוצה להראות לכם אנקדוטות – זה היטרופית, זה הפרי שמתקבל מצמחי הבר, ואלה הצמחים שאנחנו כבר מקבלים מהזנים החדשים שיש לנו.
איתמר גלזר: כאן אתם רואים צורות שונות של יבולים מקיקיון, וגם כאן קיבלנו זנים חדשים שאותם אנחנו מפתחים.
איתמר גלזר: ישנן שתי גישות גידול: האחת – גידול של שיחים גדולים שיוכלו לקטוף בבתים או במשקים קטנים, והשנייה – שיחים קטנים שמיועדים לקטיף מכני ותעשייתי.
איתמר גלזר: אנחנו עוסקים גם בפיתוח של חומר עיבוי בתרביות רקמה, ולא סולדים מהנדסה גנטית ושיפור באמצעות הנדסה גנטית, מאחר ואלה לא דברים שנאכלים.
איתמר גלזר: אנחנו מצפים שיהיה אישור ליישום העברת תכונות באמצעות הנדסה גנטית, בעתיד, לתוך הצמחים האלה.
זאב בילסקי: ממי צריך לקבל את האישור?
איתמר גלזר: יש רגולציה בארץ ובעולם.
איתמר גלזר: באירופה לא ניתן לגדל ולשווק צמחים טרנסגניים – צמחים מהונדסים גנטית, בארצות-הברית ובדרום אמריקה זה מותר עם רישיון.
זאב בילסקי: ואצלנו?
איתמר גלזר: אצלנו לא.
איתמר גלזר: אנחנו נוהגים לפי האירופאים.
יוסי ישי: הנושא הזה נדון עכשיו בוועדה מקבילה, בוועדת המדע.
איתמר גלזר: במאמר מוסגר ואם יורשה לי לומר, לדעתנו או לפחות לדעתי, אם אנחנו עומדים בפני משבר מזון ופיצוץ אוכלוסין, אז כשיהיה צורך זאת הדרך, לא היחידה, אבל החזקה ביותר לשפר את המזון ולדעתי הרגולציה הזו תתגמש והדבר יתאפשר, ואנחנו כמוסד מחקר מתכוננים לכך.
אמנון כהן: והשקף האחרון?
איתמר גלזר: אנחנו חלק מהתוכנית הלאומית לתחליפי נפט עליה החליטה הממשלה.
איתמר גלזר: תודה רבה.
אמנון כהן: משרד התשתיות – מה קורה עם רשות החשמל?
אמנון כהן: הם בדרך?
אמנון כהן: כנס "גלובס" לא יותר חשוב מוועדת הכנסת.
ברכה חלף: אני לא רשות החשמל, רשות החשמל היא רשות עצמאית.
ברכה חלף: את ההתקשרות אליהם אתם צריכים לעשות בצורה עצמאית ולא דרכנו.
קריאה: אנחנו עשינו בצורה עצמאית.
ברכה חלף: אנחנו לא יודעים אם הם מגיעים או לא מגיעים.
אמנון כהן: כי אמרו לנו שמשה שטרית והדובר, עודד אגמון, צריכים להגיע.
ברכה חלף: בסדר, אני לא רשות החשמל.
אמנון כהן: מי מתווה את המדיניות – אתם או רשות החשמל – לגבי המכסות?
ברכה חלף: מי שאחראי על הנושא הזה במשרד התשתיות תיכף יגיע.
ברכה חלף: היה בלבול בנושא - -
אמנון כהן: איזה בלבול?
אמנון כהן: מי התבלבל?
ברכה חלף: על-פי הכותרת - -
אמנון כהן: המשרד שלכם התבלבל.
ברכה חלף: יכול להיות שהמשרד שלנו - -
אמנון כהן: אני אדבר עם השר לנדאו, שבפעם הבאה ישלח מישהו בכיר יותר, שלא יתבלבלו בדיונים.
אמנון כהן: אז אתם לא יכולים להגיד שום דבר על המכסות?
ברכה חלף: תיכף יגיע האדם שאחראי על הנושא הזה מהמשרד שלנו, הוא בדרך.
אמנון כהן: הוא יגיע?
אמנון כהן: משרד הפנים – מי נמצא פה?
נועה נאור: אני.
נועה נאור: תודה.
אמנון כהן: רציתי לדעת אם לגבי הקמת המתקנים הסולאריים האלה צריך לשלם היטל השבחה.
נועה נאור: אנחנו סללנו את הדרך הסטטוטורית לכל המתקנים הפוטוולטאיים.
נועה נאור: היטל ההשבחה הוא נושא לא פתור עדיין – יש ועדות מקומיות שדורשות ויש ועדות מקומיות שלא דורשות.
אמנון כהן: למה ועדה צריכה לקבוע?
אמנון כהן: משרד הפנים לא יכול להתוות מדיניות?
אמנון כהן: כי אם אנחנו, כמדינה, לא ניתן כלים, ואם לא נפשט, ואם לא נגיד דברים ברורים, הדברים לא יתקיימו.
אמנון כהן: עובדה היא שהדבר לא מתקיים.
אמנון כהן: יש מכסות שאפשר לכסות תוך חודש, אבל בגלל אי בהירות ובגלל שכל אחד עושה מה שהוא רוצה, שום דבר לא קורה.
אמנון כהן: איך אמר החבר בילסקי, אפס פסיק משהו אחוז זו הצלחה.
אמנון כהן: אנחנו צריכים להוריד את החסמים, אנחנו מדינה צעירה – אנחנו לומדים דברים חדשים, מקבלים החלטה, רצים קצת ורואים מה מעכב.
אמנון כהן: לכן אני שואל, איפה עומד נושא היטל ההשבחה?
אמנון כהן: צריך להגיע עד לשר או שאתם כבר פותרים את הבעיה?
נועה נאור: הגיעו כבר עד לשר.
נועה נאור: זה נבחן אצלנו בלשכה המשפטית.
אמנון כהן: וזה ייבחן עוד שנתיים?
אמנון כהן: יהודה זמרת בתמונה?
נועה נאור: לא.
נועה נאור: תראה, את התמ"א קידמנו תוך פחות משנה אז יכול להיות שגם הנושא הזה ייפתר מהר.
נועה נאור: ואף-על-פי שזה לכאורה חסם, עדיין קמים המון מתקנים.
אמנון כהן: אז הם משלמים היטל השבחה או לא?
נועה נאור: יש ועדות שדורשות ויש ועדות שלא דורשות.
אמנון כהן: אז איפה שדורשים – המתקן לא קם.
נועה נאור: יש ועדות שמקשות, כן.
אמנון כהן: יש מקומות שיגידו לשלם היטל השבחה ואז המתקן לא קם.
קריאה: אבל למה הם מקשים?
קריאה: מה האינטרס שלהם?
אמנון כהן: רוצים כסף, העירייה רוצה כסף.
נועה נאור: על-פי התקנות כל ועדה רשאית לדרוש היטל השבחה לפי החישובים שלה.
אמנון כהן: גם על גגות בתים אפשר לדרוש?
אמנון כהן: אם אזרח טוב אומר, תשמע, הגג שלי עומד סתם, ואני רוצה להפוך אותו – יכולים לדרוש ממנו היטל השבחה?
נועה נאור: אני לא משפטנית, אבל לפי מה שנאמר לי – כן.
זאב בילסקי: זה נראה משונה, על סמך מה גובים השבחה פה?
זאב בילסקי: מה היה לפני כן ומה היה אחרי כן?
אמנון כהן: מה השביח?
קריאה: הגג מייצר כסף פתאום.
אמנון כהן: הוא משלם על זה מס.
אמנון כהן: הוא מקבל חשבונית מחברת החשמל ומשלם על זה מס הכנסה מלא.
אמנון כהן: יש פה מישהו מרשות המסים?
רובי זומר: הוא עלה למעלה, יש הצבעה בוועדת הכספים.
יוסי ישי: ברור שמשלמים מס.
אמנון כהן: הפקידים לא מצביעים.
אמנון כהן: הם עוד לא עברו פריימריז, הם לא מצביעים למעלה, באף מקום.
אמנון כהן: צריך לעבור תהליכים או אצל הרב או פריימריז – אין מה לעשות.
אמנון כהן: לכן הוא עוד לא יכול להצביע, לכן הטיעון הזה לא נכון.
אמנון כהן: תקרא לו, אני צריך תשובות.
אמנון כהן: זה דיון חשוב פה.
אמנון כהן: מי כבודו?
רובי זומר: רובי מ"גרין סיטי".
רובי זומר: אני לא קשור אליהם, הוא פשוט ישב פה.
אמנון כהן: הוא חשב שלא נקרא לו, שלא נתייחס אליו.
אמנון כהן: אתם רציתם להראות לנו איזושהי מצגת, כן?
אמנון כהן: יש לך דקה-שתיים, בבקשה.
רובי זומר: אתה רוצה עכשיו או אחר כך?
רובי זומר: כי אנחנו בעניין הביו-דיזל.
קריאה: זה נושא אחר.
יניב רונן: אפשר לשאול שאלה?
יניב רונן: תודה, בוקר טוב.
אמנון כהן: זה האיש שלנו ממרכז המחקר המידע של הכנסת, שמכין לנו את החומרים.
אמנון כהן: לא ענו לך כמו שצריך?
יניב רונן: לא, ענו בסדר גמור.
יניב רונן: רציתי לשאול אם יש התקדמות בנושא מתקני הרוח.
יניב רונן: הסדרה למתקני רוח קטנים קיימת כבר שנתיים או שלוש שנים, וקמה טורבינה אחת.
יניב רונן: ה"ריג'קטים" שאני קיבלתי זה שוועדות תכנון לא מאשרות טורבינות רוח כי הן פשוט לא יודעות איך להתייחס לזה.
יניב רונן: אין מדיניות כוללת כמו במתקנים הסולאריים, הפוטוולטאים הקטנים.
יניב רונן: האם הולכת להיות הסדרה בנושא מתקני הרוח, ואם כן – מתי?
נועה נאור: כרגע, במשרד הפנים אנחנו עורכים שיפורים למסמך מדיניות שכבר היה בשימוע בחודש יולי.
אמנון כהן: בנושא מתקני הרוח?
נועה נאור: כן, בנושא טורבינות הרוח.
נועה נאור: זה נושא הרבה יותר מורכב ממתקנים פוטוולטאים מבחינת ההשלכות המרחביות והאחרות, ואנחנו מתכוונים להביא את זה לדיון במועצה הארצית לתכנון ולבנייה בעוד כחודש-חודשיים.
זאב בילסקי: אני רוצה להגיד לך, יש הרבה פלאים אבל זה פלא שאני ממש לא מבין.
זאב בילסקי: אם תיסעי אתי בהזדמנות כשיהיה לך זמן, אני אראה לך איך מסתובבות טורבינות בעולם, בכל מקום.
זאב בילסקי: אתם מעכבים את זה בגלל שני דברים: בגלל רעש – זה נכון?
זאב בילסקי: לא יאומן, זה הדבר הכי שקט שיש – ובגלל פגיעה נופית או תכנון.
זאב בילסקי: במדינה שמחפשת כל כך אנרגיה חלופית, לעכב דבר כזה – והדוגמה שיש לנו היא יפהפייה, זה מקובל היום בכל העולם – למה לא נותנים לזה דחיפה?
זאב בילסקי: אני חושב שמבחינת עלות-תועלת זה אולי אפילו טוב יותר מפוטוולטאי, וזה דבר שיש לנו בשפע במקומות מסוימים.
זאב בילסקי: בפעם שעברה כשהיושב-ראש כינס ישיבה בבנייני האומה, הסבירו לנו שעושים סקר איפה יש רוח.
זאב בילסקי: אני הצעתי ללכת ככה, ואני יכול להמליץ על כמה מקומות שיש בהם רוח וזה לא ישתנה – זה כבר שני מיליון שנה שאנשים עושים ככה ורואים איפה הרוח.
זאב בילסקי: למה לעכב דבר טוב ויעיל כל כך?
נועה נאור: אנחנו לא מעכבים.
נועה נאור: יש בצנרת כבר כמה וכמה תוכניות לטורבינות רוח ברמת הגולן, יש תוכניות של טורבינות רוח מאושרות שלא קמו – בסירין וברמת גלבוע, וגם בוועדות המחוזיות רצות עכשיו כמה תוכניות.
נועה נאור: הבעיה היא שיש מגוון רחב של טורבינות רוח בגדלים שונים ולא לכל גודל רוצים לעשות תוכנית.
נועה נאור: המטרה של רוב היזמים של הטורבינות הזעירות-קטנות היא ללכת במסלול של היתר – הנושא הזה לא פתור.
נועה נאור: לגבי טורבינות גדולות, הן מחויבות לעבור בהליך של תוכנית ויש כאלה שכבר בהליך הזה.
נועה נאור: אז אמנם לא רואים אותן וחבל, אבל הן בתהליך.
נועה נאור: ואם מפנים אצבע מאשימה לגבי חסם, כדאי להביא את מערכת הביטחון לכאן, לשמוע מה עמדתה בנושא, ולראות כמה טורבינות רוח הם יאפשרו או לא יאפשרו במהלך ההסדרה של ה-800 מגוואט.
נועה נאור: כמו שאמרתי, יש לזה השלכות נרחבות מאוד – מערכת הביטחון, הציפורים, היבטים נופיים-סביבתיים, לא כל אחד רוצה שיקימו לו טורבינה.
אמנון כהן: מה אמרת שיהיה בעוד חודש?
נועה נאור: יהיה דיון במועצה הארצית.
אמנון כהן: אצל גברת בינת שוורץ בנושא התכנוני?
אמנון כהן: ונושא היטל השבחה – מתי יידון סופית?
אמנון כהן: שאני אדע.
נועה נאור: היטל השבחה היה בדיון אצל עוזר השר בשבוע שעבר.
נועה נאור: אתה יכול לדבר עם מר שמעון יפרח, ולראות איך זה מתקדם אצלנו בלשכה המשפטית.
אמנון כהן: שמעון יפרח.
אמנון כהן: הבנתי איפה זה תקוע.
אמנון כהן: אתה תוכל לבדוק, היועץ המשפטי של הוועדה, ברפורמה שמתנהלת כאן בוועדה לגבי תכנון ובנייה, ותזכיר לאיריס שתשים לב לכל הנושא הסולארי במדינת ישראל – שלא נשמע רשות חשמל, רשות התשתיות.
אמנון כהן: כבר לפני זה נגיד להם מה לעשות, נקבע להם את המכסות, נקבע להם עובדות, נלמד אותם איך לבוא לדיונים במקום ללכת לכנס של "גלובס".
תומר רוזנר: לא, יש הבדל.
תומר רוזנר: נושא התכנון - - - לבין המכסות של משק החשמל שזה בוועדת הכלכלה.
אמנון כהן: גם על נושא היטל השבחה ניתן את הדעת.
תומר רוזנר: זה בהחלט.
תומר רוזנר: המכסות הן בתחום הטיפול של רשות החשמל שבעצם כפופה למדיניות הממשלה בנושא.
אמנון כהן: מה, אנחנו לא כופים על הממשלה כל מיני החלטות של הכנסת?
אמנון כהן: אנחנו לא עובדים אצל הממשלה.
תומר רוזנר: הכנסת בהחלט יכולה לחוקק חוק את משק החשמל ולקבוע - -
אמנון כהן: כשיש כשלים כה חמורים אנחנו מעירים את עיני הממשלה, זה תפקידה של הכנסת.
זאב בילסקי: גם לחוקק וגם לפקח על עבודת הממשלה.
אמנון כהן: הגנת הסביבה, איפה אתם בתמונה שלנו?
אמנון כהן: יישר כוח לשר, הבנתי שהעביר אתמול החלטה טובה לעשר שנים, הרבה כסף אבל טוב לסביבה וטוב לילדים שלנו, לעתיד.
חוני קבלו: אני חוני קבלו, מאגף כלכלה במשרד להגנת הסביבה.
חוני קבלו: העמדה שלנו בנושא זה היא עמדה - -
אמנון כהן: באיזה נושא?
אמנון כהן: דיברנו על הרבה דברים.
חוני קבלו: בנושא קידום אנרגיות מתחדשות במדינת ישראל ופיתוח התחום הזה.
חוני קבלו: ודאי שאנחנו תומכים, היינו מהדוחפים העיקריים להחלטת הממשלה בנושא הזה.
אמנון כהן: למה לא פטרתם היטל השבחה עם שר הפנים?
חוני קבלו: היטל השבחה הוא נושא אחד אבל באופן כללי ישנם כמה וכמה - -
אמנון כהן: יש ועדה בין-משרדית?
חוני קבלו: לא.
חוני קבלו: אני רוצה רק להגיד, יש גם סוגיות של קביעת ערך הקרקע, של מינהל מקרקעי ישראל, ונושאים אחרים שנכנסים תוך כדי.
חוני קבלו: בנושא הזה אני רוצה להגיד רק עמדה עקרונית, אני לא רוצה להתייחס לכל נושא לגופו כי הנושאים מורכבים.
חוני קבלו: באנרגיות מתחדשות, אנרגיה סולארית לדוגמה, ישנו תעריף שניתן ליזמים שאמור לכסות את העלויות שלהם ולהבטיח להם רווח הוגן כדי שיוכלו להקים את המתקנים, והתעריף הזה מבוסס על הנחות של עלויות מסוימות.
חוני קבלו: אם באים גופים אלה ואחרים – לא חשוב כרגע מי ובאיזה תחום – ומשיתים עלות נוספת, שלא היזם ולא בעל הגג או בעל הקרקע ראו אותה קודם, והיא לא עלות שחושבה או נכללה לצורך קביעת התעריף שמקבל היזם או בעל הגג או בעל הקרקע, אז הדבר הזה פוגע בכדאיות של הקמת מתקנים כאלה.
אמנון כהן: לכן הם לא קמים.
חוני קבלו: הגוף שאמור לחשב את סך כל העלויות ולקבוע תעריף שאמור לשקף את כל הדברים האלה הוא רשות החשמל.
חוני קבלו: ולכן – וזו עמדת המשרד – לנו חשוב שיהיה גוף אחד, ושלא תהיה מין שיטה מדורגת שבה רשות החשמל קובעת תעריף שאמור לשקף כדאיות ליזמים, ואז באים גורמים שונים מכיוונים שונים ומעמיסים עלויות נוספות על היזמים, באופן שלא יאפשר קידום ופיתוח של אנרגיות חלופיות.
אמנון כהן: כבוד מנכ"ל משרד החקלאות, אם למישהו יש משתלה והוא רוצה להקים עליה מתקן, למי הוא צריך לפנות?
אמנון כהן: הוא יודע למי?
יוסי ישי: אל"ף, הוא יודע.
יוסי ישי: בי"ת, במסגרת שה"מ, שירות הדרכה ומקצוע, אנחנו עושים כמה פיילוטים כדי לבדוק את ההשפעה של התאים הפוטוולטאים על הקרינה בחממה, ובכל מקום שנזהה שאין פגיעה, אנחנו נאפשר.
יוסי ישי: יש גידולים שלא צריכים כל כך הרבה קרינה ושם כבר נאפשר, ולגידולים אחרים אנחנו עושים בדיקות.
אמנון כהן: אז אתם הגוף המאשר?
יוסי ישי: מבחינה חקלאית, כן.
אמנון כהן: בבקשה אדוני, בעניין הביו-דיזל, בקצרה ולעניין.
רובי זומר: בערך ארבעה דפים.
אמנון כהן: במה אתם עוסקים?
רובי זומר: בביו-דיזל.
רובי זומר: אני רובי זומר, אני המנכ"ל של חברת "גרין סיטי".
אמנון כהן: כלומר, מכל מה שהוא פסולת, אתה עושה דבר טוב.
רובי זומר: כל מה שהוא שמן ושומן מהחי והצומח, אני עושה ביו-דיזל.
רובי זומר: בין אם זה גידולים חקלאיים - -
אמנון כהן: הפסולת של החקלאים, כן?
רובי זומר: זה לא בדיוק פסולת, זה גידולים חקלאיים.
רענן הרצוג: זה לא רק פסולת, זה ממש לא רק פסולת.
רענן הרצוג: אפשר גם לייצר את חומר הגלם הזה, לא חייבים להשתמש בפסולת.
אמנון כהן: היה חשוב לי לומר שהוא משתמש גם בפסולת.
רובי זומר: זה גם וגם.
רובי זומר: זה גם גידולים חקלאיים כמו שהמכון וולקני ומי שעוסקים באצות עושים, וגם פסולת – פסולת מהחי, פסדים, שומן בעלי חיים, ופסולת ממכוני טיפול שפכים.
רובי זומר: בעצם, מכל סוג של פסולת אנחנו יכולים להפיק היום ביו-דיזל.
אמנון כהן: כמה אתם בענף?
רובי זומר: אני אציג ונגיע לזה.
רובי זומר: כחלק מהתוכנית הלאומית לצמיחה ירוקה קם ענף תחליפי הנפט שמוגדר לתחבורה ושחלק ממנו זה התאחדות התעשיינים, שגם אותם אנחנו מציגים ושותפים בכל נושא פיתוח הרגולציה.
רובי זומר: בתוך ענף תחליפי הנפט לתחבורה קיים מספר רב של דלקים תחליפיים, בין השאר: דלקים סינתטיים, ביו-אתנול, רכבים חשמליים, ואנחנו מדברים על ביו-דיזל.
רובי זומר: כמו שכבר הציגו, ביו-דיזל הוא תחליף משומן ומשמנים שמחליף את הדיזל עצמו.
רובי זומר: המקורות האורגניים שמהם ניתן להפיק את הביו-דיזל, מדור ראשון, הם שמנים שמתחרים למאכל: קנולה, סויה וחמניות.
רובי זומר: שמנים שהם דור שני, אחרי שימוש ראשון, הם שומן בעלי-חיים, שמן בישול, שמנים ממפרידי שומן, ביוב וגידולי אנרגיה ייעודיים, כמו: ה- Jatropha, קיקיון ואצות.
רובי זומר: התוצר שמתקבל מכל חומרי הגלם הללו הוא ביו-דיזל אחיד, והוא יכול לשמש לתחבורה כתחליף לדיזל, לתחנות כוח כמו המזוט והסולר שבאים כאלטרנטיבה לגז, ועד לרמה הביתית שזה דוודים, בוילרים וחימום מים.
אמנון כהן: יש לכם מכסות?
אמנון כהן: אתה מוגבל לכמה אתה יכול לייצר?
אמנון כהן: איך זה עובד?
רובי זומר: גנרטורים שמוכרים לחברת החשמל - יש להם מכסות שנתיות.
אמנון כהן: גם פה יש מכסות?
רובי זומר: גם פה יש מכסות.
אמנון כהן: אם היו נותנים לך יותר מכסות, היית יכול לייצר יותר?
רובי זומר: כן.
אמנון כהן: למה אנחנו לא מייבשים את איראן?
אמנון כהן: למה שלא נשתמש כמה שיותר בדברים האלה?
אמנון כהן: זו הדרך, אור לגויים.
קריאה: שאלה מצוינת.
אמנון כהן: במקום ללכת לפוצץ את האטום שם, נייבש אותם.
רענן הרצוג: זה בדיוק הגישה וזה בדיוק הרעיון לעשות.
אמנון כהן: אבל הרעיון זז לאט, מכסות, מכסות.
אמנון כהן: תתחיל, אור לגויים, כל העולם צריך להשתמש בזה.
אמנון כהן: לא נצטרך לתקוף אף אחד.
רובי זומר: פה נכנס עניין הרגולציה אבל מדובר גם - - -
אמנון כהן: ציפי לבני תגיד שזה חרוט בזה שלה.
אמנון כהן: איראן – ייבוש.
רובי זומר: אז אם נסתכל על זה ברמת היתרונות של כל הנושא, אז היתרון הראשון הוא הפחתת התלות בנפט.
רובי זומר: אנחנו מדברים על ייצור מחומר גלם מקומי – בין אם זה גידולים ובין אם זה פסולת, על כל מה שקשור בשינוע הנפט, ועל כך שהמוצר עצמו קיים מבחינה רגולטורים, מבחינת תקינה, בעולם ובארץ.
רובי זומר: המוצר מפחית זיהומים – זיהומי פחמן, מחזור הפחמן יורד, הוא נטול גופרית ואחד הדברים שמעניינים מאוד את הגנת הסביבה הוא הפחתת הגופרית.
רובי זומר: תועלת סביבתית – מהפחתת הטיפול בפסולת והטמנת הפסולת עצמה, ועד גידולי האנרגיה שלא מתחרים בגידולי המזון.
רובי זומר: בנוסף, מדובר על יצירת תעשייה מקומית, דבר חשוב בפני עצמו, והנושא של התאחדות התעשיינים, חקלאות מקומית, תעשייה, עובדי ייצור, הנדסה, מפעלים, תשתיות, לוגיסטיקה – כל זה יכול להתרומם בזכות תעשיית האנרגיה.
רובי זומר: הביו-דיזל לא יחליף לחלוטין את הנפט אבל הוא יפחית בצורה משמעותית את השימוש בו.
רובי זומר: בארץ משתמשים היום בכ-2.5 מיליון טון דיזל, לתחבורה ולתעשייה.
רובי זומר: למדינת ישראל נכנסים 300,000 טון שמן צמחי ומוצרי שמן צמחי.
רובי זומר: ישנו פוטנציאל רחב מאוד של גידולי אנרגיה וגם פיתוח טכנולוגי.
רובי זומר: בעניין הפסולת – מדובר על 200,000 טון פסולת שומנית שנזרקת ונטמנת, וזה מאפשר, לפחות בשלב הראשון, לייצר בתוך המדינה 10% מסך הדיזל שנצרך לחשמל ותחבורה.
אמנון כהן: גם המכסות שלכם נקבעות על-ידי רשות החשמל?
רובי זומר: רשות החשמל ורשות המסים.
רובי זומר: יש מכסות להפעלת גנרטור - -
אמנון כהן: אם מסתכלים על המקרו, על כל נושא האנרגיה החלופית.
אמנון כהן: איזה דיון מעניין יהיה פה, בעזרת השם.
רובי זומר: בגדול, המדיניות של מדינת ישראל היא מדיניות תומכת – משרד ראש הממשלה מקדם את הנושא, וגם המשרד להגנת הסביבה, משרד התשתיות הלאומיות ומשרד התמ"ת תומכים.
אמנון כהן: צוותים מקצועיים למדו את הנושא?
אמנון כהן: נכנסו לעומק הדברים?
אמנון כהן: יש מספיק מודעות?
רובי זומר: יש מודעות, לא מספיק.
אמנון כהן: גם לאומית?
רובי זומר: גם לאומית וגם מקצועית – יש מודעות אבל היא לא מספקת, ולכן גם אנחנו וגם התאחדות התעשיינים פה, ואולי עוד גופים אחרים מהתעשייה.
אמנון כהן: מה אתם עושים בשביל שהמודעות תהיה מורחבת יותר?
אמנון כהן: אנחנו נעשה עבודה מפֹּה, אבל מה אתם עושים?
רובי זומר: אנחנו פה בכנסת, אנחנו עובדים עם ההתאחדות שנותנת תמיכה, וגם על-ידי תעשייה – אנחנו מקימים מפעלים.
אמנון כהן: מאיפה חומר הגלם שלך, חוץ מצמחים?
רובי זומר: גם מצמחים וגם מפסולת.
אמנון כהן: איזה סוג של פסולת?
רובי זומר: ממפרידי שומן.
רובי זומר: בדקנו אפשרות של עבודה מול מתקני טיפול שפכים, לקחת מהם את הפסולת השומנית.