GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אז אנחנו לא מדברים עכשיו על מצב של מדינה מתקדמת, אלא על מצב שבא לפתור בעיה ומצבים קשים.
אמנון כהן: עד שאני אגיע לתכנון ובנייה של חמש שנים, בינתיים צריך לחיות.
אורי מקלב: למה אנחנו מתקינים את התקנות האלה?
אורי מקלב: כי היום זוגות גרים במקומות חניה.
אורי מקלב: לכן כשאתה אומר שיש לכולם רכב, אבל הם גרים בחניה של בניין רב-קומות בקומה מינוס 3, אני אעשה לך סיורים.
אפרת דון יחיא: זה בוודאי לא אמור להיות מוכשר פה.
אפרת דון יחיא: אנחנו רצינו לצייר לאנשים איכות חיים, כדי שהם יוכלו לגור בדירות ולרכוש דירות, ולא להיות תלויים בשכירה יחד עם עוד אנשים.
אפרת דון יחיא: בתקנות התכנון והבנייה (התקנת מקומות חניה) כבר היום יש עיגון לאפשרות לשנות מהתקן, זאת אומרת התקנות קבעו את התקן, שאנחנו חשבנו שבדרך כלל ראוי שיחול.
אמנון כהן: אם לא, אז עד כמה אפשר להגיע?
אמנון כהן: אני יכול להגיד גם בלי חניה?
אפרת דון יחיא: אין גבול, נכון.
אפרת דון יחיא: למשל, יש לי מבנה לשימור, ואנחנו רוצים עכשיו לשפץ אותו, ואנחנו לא נחפור שם הרבה, אז יש תוכניות שקובעות אפס.
אפרת דון יחיא: אם יש היתר לפי תמ"א 38, זה בהחלט שיקול לאפשר את זה.
אפרת דון יחיא: אבל זה לא חוכמה לאשר ולהגיד "אחרי המבול".
אמנון כהן: יש שיקולים כאלה?
מאיר ברקן: שיקול דעתו לא לאשר - - -
אפרת דון יחיא: שיקול דעת לאשר או לא לאשר.
מאיר ברקן: כאשר יש מערכת הולכה ציבורית במרחק קצר של 300, 400 מטר, אין שום סיבה לדרוש.
אורי מקלב: במרכז העיר ירושלים יש הוראת מהנדס העיר לא לאשר מקומות חניה בבניינים, אפילו בניינים רבי קומות ודירות ענק, כדי שאנשים לא יגיעו ברכב וכדי שיהיו מוכרחים להגיע עם התחבורה.
אפרת דון יחיא: בכלל אין כזאת הגדרה לגבי דירת מגורים.
אפרת דון יחיא: זה נכון שהם לא אמורים לנסוע למכולת, אבל אם הם ירצו לנסוע מהמקום, ההנחה היא שיש להם מכונית.
אפרת דון יחיא: המקרים האלה או מאפשרים את החניה בחניון ציבורי או לחלוטין מוותרים, אבל לא נכון לאפשר תופעה, שבה אחר כך אין גישה לאמבולנס, כי בסוף אנשים חונים, הם חונים גם אם לא הסדירו להם את החניה, ואם יש להם רכב, הם יחנו אותו באיזושהי קרבה לבית שלהם.
אפרת דון יחיא: אנחנו מגיעים לתופעות שלאנשים אין מקום ללכת על המדרכה, כי המכוניות תופסות את המעבר להולכי רגל, וכמובן גם לאמבולנסים או לרכבי חירום אחרים שצריכים לעבור.
אפרת דון יחיא: לכן הכי נכון שלוועדה המקומית יהיה שיקול דעת.
ליאורה זיידמן: אני רוצה להוסיף הערה, שהעלינו בזמנו מול משרד הפנים.
ליאורה זיידמן: הבנתי שהיא לא אפשרית, אבל אני בכל זאת מבקשת לשקול אותה שוב.
ליאורה זיידמן: כשאנחנו נבוא לוועדה המחוזית, זה ייתן לנו אפשרות לקבל רק תוספת לכמות יחידות דיור בתוך הזכויות המוקנות, אבל כדי לממש את אותה תוספת יחידות דיור, יכול להיות שאני צריכה הקלות בקווי בניין ובדברים מהסוג הזה.
ליאורה זיידמן: היינו שמחים אם באותה הזדמנות יוקנו לוועדה המחוזית אותן סמכויות, כדי לאשר לי את אותן הקלות שאני צריכה, הקלות גורפות בתוכניות, כדי לממש את אותה תוכנית, כי אם אני אקבל תוספת יחידות דיור ובסופו של דבר היזם שיזכה בקרקע על בסיס אותה תוספת יבוא ויממש, ירצה להגיש בקשה להיתר בנייה ויצטרך לבקש את ההקלה, הוא יהיה בתוך מסע הייסורים הזה מול הרשות המקומית.
ליאורה זיידמן: לכן הייתי רוצה לקבל את האפשרות לתת לוועדה המחוזית באותו הזמן שהיא מאשרת את התוספת גם עוד סל הקלות, כדי שנוכל לממש את התוספת.
אמנון כהן: אני חושב ששר הבינוי והשיכון ביחסים מאוד טובים עם שר הפנים.
אמנון כהן: הם צריכים להביא שינוי חקיקה, והוועדה שלנו תשמח לאשר זאת, אבל צריך שינוי חקיקה.
אמנון כהן: אי אפשר בתקנות לתקן את זה, ולכן זאת הערה ראויה כדי לקדם דברים, כי לפעמים אין לכם מספיק יכולת, אבל זה לחקיקה, ואנחנו עומדים לרשותכם.
אמנון כהן: כמו שאמרתי, היחסים מצוינים.
תומר רוזנר: אני רוצה להעיר הערה ודברים שאני רוצה להביא לידיעת הוועדה.
תומר רוזנר: לגבי הרישא, הערת נוסח בלבד, הרישא שאומרת בתקופה שמיום זה וזה היא מיותרת, ואנחנו מציעים למחוק אותה.
תומר רוזנר: מספיק שכתוב בכותרת שזו הוראת שעה.
תומר רוזנר: זאת הערת נוסח שאנחנו מבקשים.
תומר רוזנר: לגופו של עניין, לגבי הדירות הקטנות הגדולות ביותר, אנחנו רוצים להביא לתשומת לב הוועדה, שבחוק הווד"לים שאושר בכנסת לאחרונה נקבעה דירה הגדרה אחרת של דירה קטנה והיא הגדרה של 75 מטר.
תומר רוזנר: אני מדבר על המקסימום, שהוא 75 מטר, והוא כולל את כל השטחים של הדירה.
תומר רוזנר: כאן נקבע 80 מטר, שזה רק שטח עיקרי, כלומר אפשר להוסיף על זה שטחים אחרים כשטחי שירות, כמו מחסן בתוך הדירה או דברים כאלה, ולא כולל גם מרפסות.
תומר רוזנר: לכן צריך לקחת בחשבון שההגדרה כאן היא לדירות הרבה יותר גדולות ממה שאישרתם בחוק הווד"לים.
תומר רוזנר: מצד שני, בוועדת טרכטנברג דובר על 85 מטר, לא על 80 מטר.
אורי מקלב: טרכטנברג הוא לא רלוונטי - - -
ריטה דונסקי: אני רק רציתי לחזק את עמדת משרד הבינוי והשיכון.
ריטה דונסקי: הוועדות המקומיות, מהנדס הוועדה שיש הרבה מאוד סעיפים שמשאירים אותם לשיקול דעתו, שיקול דעתו בסופו של דבר הוא מאוד פוליטי.
ריטה דונסקי: יש מקומות, לדוגמה כפר סבא, שלא נוטים לאשר דירות קטנות, כי זה משפיע על סוג האוכלוסייה שבאה לגור במקום.
ריטה דונסקי: ככל שמשאירים יותר דברים לשיקול הדעת, גורמים לכך שבמרבית הרשויות יהדפו תוכניות של דירות קטנות.
אמנון כהן: ליאורה, למה את לא מגיעה לדיונים של הוועדה המשותפת של תכנון ובנייה?
ליאורה זיידמן: כבר נשאלתי על כך, אני בדרך כלל מגיעה, אבל בחודש האחרון אנחנו במרוץ מטורף.
אמנון כהן: חודש?
אמנון כהן: אני כבר שנה וחצי דן בזה.
ליאורה זיידמן: אנחנו מחולקים, יש נציגים שמטפלים בנושא הסטטוטורי ואני טיפלתי בנושא של הרישוי, וברישוי הייתי.
ליאורה זיידמן: אגב, אנחנו גם מכינים את קוד הבנייה, שהולך בסופו של יום להחליף את תקנות התכנון והבנייה, אז יש לנו עניין רב בנושא של הרישוי.
אמנון כהן: היתה פה אתמול נציגה שלכם בשם עינת דנה ועם משרד האוצר בנושא דיור בר-השגה.
אמנון כהן: אני עושה דברים בתיאום, שלא יגידו שאני חבר כנסת מש"ס.
אמנון כהן: התרשמתי עמוקות, שמשרד הבינוי והשיכון מקדם כמה דברים, שבדירה ראשונה לזוג צעיר תבוא איזושהי כהטבה מטעם המדינה.
אמנון כהן: רציתי להכניס בחוק דיור בר-השגה הגדרה מסוימת לאותו "קצה" שיקבל, ואז נאמר לי ששר הבינוי והשיכון טיפל בעניין ושיש מענק ייחודי של 60,000 עד 100,000 לנושא הזה באזורי פריפריה.
אמנון כהן: דיברו אתי גם על נושא של דיור להשכרה.
אמנון כהן: את מעורה בזה?
ליאורה זיידמן: חלקית.
אמנון כהן: אני צריך להציג את חוק דיור בר-השגה ואת המכלול של הנושאים.
אמנון כהן: אני כמובן צריך לציין לשבח את העבודה של משרד הבינוי והשיכון, ולכן אומר שבמקומות שלא נגעתם בהם, באנו להשלים עם החקיקה שלנו.
אמנון כהן: לכן הייתי רוצה לקבל פירוט לנושא של דיור בר-השגה, קרי ה"קצה" שמקבל.
אמנון כהן: מי יכול להעביר לי את החומר?
ליאורה זיידמן: זה משהו שהיה בסיכום אתמול?
אמנון כהן: זה היה בדיון פנימי, זה לא היה בדיון בוועדה.
ליאורה זיידמן: אני מציעה שתהיה על זה פנייה רשמית, כי זה עובד יותר טוב.
אמנון כהן: בסדר, אני אדבר עם עינת.
איריס פרנקל: מתי להערכתכם יהיה אותו תקן בנייה, קוד הבנייה, שאתם עובדים עליו?
אמנון כהן: מהו קוד הבנייה?
ליאורה זיידמן: קוד הבנייה הוא התקנות שעוסקות בנושא של תכן המבנה והסביבה הפתוחה שלו בתחום הנכס.
ליאורה זיידמן: הוא הולך להחליף בסופו של יום את תקנות התכנון והבנייה בנושא של תכן, הוא משלים את הנושא של הרפורמה מבחינת התקנות, איך ומה יהיו הסטנדרטים של הבניינים.
ליאורה זיידמן: הוא מודולארי.
אמנון כהן: זה ייגזר מהתוכנית המורחבת של הרפורמה?
אמנון כהן: הוא התקנות שמשלימות?
ליאורה זיידמן: הוא אמור להשלים את חלק הרישוי.
אמנון כהן: זה צריך לבוא לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה, שלא יהיו בעיות.
ליאורה זיידמן: זה הולך בעיגון חקיקה דרך משרד הפנים, אז אני בטוחה שנעשה את כל מה שצריך.
ליאורה זיידמן: הוא מודולארי, זאת אומרת הוא מראש בנוי בשלבים מודולאריים גם להכנה וגם להטמעה.
ליאורה זיידמן: חלק מהפרקים כבר עברו אישור בוועדת המשנה במועצה הארצית של משרד הפנים וחלק יגיעו עד סוף 2012.
ליאורה זיידמן: עד סוף 2012 הספר ייצא לאור.
איריס פרנקל: זה לא ספר, זה יהיה חלק מחקיקת המשנה, מתקנות התכנון והבנייה.
ליאורה זיידמן: כן, זה אמור להיות ספר.
אמנון כהן: אין עוד הערות.
אמנון כהן: אם צריך לעשות תיאומים לגבי הנוסח, תעשו מה שצריך.
אמנון כהן: לגבי המטר, אני לא חושב שצריך לנגוע, נשאיר את זה לפי ההצעה שלכם כרגע.
אמנון כהן: אם תחליטו שאתם רוצים לשנות, אנחנו זמינים תמיד לשירותכם.
אמנון כהן: אני גם מבקש שתבחנו את התקנות, גם אלה וגם הקודמות לפיצולי דירות ולחלוקה, כך שאם משהו לא עובד אחרי שלושה, ארבעה חודשים, חוזרים אחורה ובודקים בכל עיר ועיר איך זה מתקדם.
אמנון כהן: אם עדיין יש איזה שהם חסמים, אם זאת חניה או כל נושא אחר, צריך לבחון אותם וצריך לתת כלים.
אמנון כהן: העירה נציגת משרד הבינוי והשיכון לגבי השלמת חקיקה, שהיא רוצה שיהיו עוד כלים להסתכל על אחוזי הבנייה או היציאה מהקווים.
אמנון כהן: אנחנו עומדים לשירותכם.
אמנון כהן: אם צריך להסדיר את זה, יש לנו רפורמה על השולחן.
אמנון כהן: אם נכניס איזשהו סעיף שלא לחכות לקריאה ראשונה, שנייה ושלישית, כי יש פלטפורמה מוכנה, עדיין הרפורמה בדיונים, עוד לא הצבענו על שום דבר.
אמנון כהן: לכן אם תחליטו, יש פלטפורמה קיימת, נכניס איזשהו סעיף.
אמנון כהן: המטרה של הרפורמה היא להקל כמה שיותר כדי שתהיה כמה שפחות ביורוקרטיה.
אמנון כהן: תקנות התכנון והבנייה (הגדרת תוכנית למגורים ודירה קטנה לפי סעיף 147(ב)) (הוראת שעה), התשע"ב-2011.
תומר רוזנר: בצירוף ההבהרה שביקשה אפרת בעניין שטרם נבנה.
אמנון כהן: כן, בתיאום ההבהרה ומה שאמרת, אתם יכולים לעשות את זה.
אמנון כהן: נמנעים – אין תקנות התכנון והבנייה (הגדרת תכנית למגורים ודירה קטנה לפי סעיף 147(ב)) (הוראת שעה), התשע"ב-2011, נתקבלו.
אמנון כהן: אושר פה אחד.
אמנון כהן: ישר כוח למשרד הפנים, שנתן מענה לנושא של דירות קטנות.
אמנון כהן: תמשיכו בכך, אנחנו אתכם.
אמנון כהן: הנושא הראשון על סדר-היום: הצעת חוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות) (תיקון מס' 7), התשע"א-2011, הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק ממשלתית.
אמנון כהן: איילת, מה את רוצה להגיד לנו בהצעת החוק?
איילת פישמן: אני רוצה להגיד שני דברים.
איילת פישמן: דבר ראשון, ההצעה קובעת מועד בחירות אחד לכל המועצות האזוריות.
איילת פישמן: כיום, המועצות האזוריות נחלקות לשתי קבוצות: קבוצה ראשונה תיבחר בדצמבר הקרוב, קבוצה שנייה תיבחר בדצמבר שנה הבאה.
אמנון כהן: דצמבר הקרוב, 2012?
אמנון כהן: שוב.
אמנון כהן: קבוצה אחת בדצמבר 2012.
איילת פישמן: קבוצה שנייה – בדצמבר 2013.
אמנון כהן: מה רוצים לעשות עכשיו?
איילת פישמן: רוצים לקבוע מועד אחיד לכולם.
איילת פישמן: כמו שיש במגזר העירוני מועד אחד לכולם, לעשות אותו דבר במגזר הכפרי, כאשר התחולה היא כמובן לא מהבחירות הנוכחיות אלא מועד אחד אחרי.
איילת פישמן: המועד הראשון המשותף יהיה 2018, כלומר מי שייבחר השנה יכהן חמש שנים וחצי; מי שייבחר ב-2013 יכהן ארבע שנים וחצי.
אמנון כהן: זה כבר בתיאום איתם, מתואם איתם.
איילת פישמן: בוודאי.
אמנון כהן: מה יהיה התאריך, החודש בשנה?
איילת פישמן: התאריך המשותף הראשון יהיה מאי 2018; התאריך המשותף הבא יהיה ינואר 2023.
אמנון כהן: למה זה לא בימים של השלטון המקומי, העיריות?
אמנון כהן: למה לא כל הארץ ביחד?
איילת פישמן: מכיוון שהחוקים הם שונים.
אמנון כהן: אזרח בוחר באזור מגוריו – לא משנה אם הוא במועצה אזורית.
איילת פישמן: זה שינוי שאולי אפשר לחשוב עליו, זה לא מה שאנחנו כרגע מציעים.
איילת פישמן: לטעמי, עולם המועצות האזוריות הוא מאוד מאוד שונה מבחינת החקיקה, מבחינת תהליך הבחירות עצמו, וזה לא יהיה נכון לאחד את כל הרשויות המקומיות בתאריך אחד.
אמנון כהן: המדינה לא תוכל לתת מענה כי אין לנו מספיק פקידים שיעשו את העבודה?
איילת פישמן: אני לא חושבת שזה עניין של פקידים.
איילת פישמן: אני חושבת שמהותית, התהליכים מאוד שונים ולכן יהיה קושי לקיים אותם במקביל.
אמנון כהן: תסבירי לי, אני לא מבין.
איילת פישמן: ראשית, על מנת לסבר את האוזן, אומר שגם המעבר למועד אחד למועצות אזוריות זה דבר שאף פעם לא היה, זה פעם ראשונה יקרה.
איילת פישמן: אנחנו כמובן ניערך לזה אבל כאשר אנחנו מדברים על 53 מועצות אזוריות, בעצם אנחנו מדברים על 1,000 ישובים שנבחרים ביום אחד.
איילת פישמן: בכל ישוב רשימות אחרות, פתקים אחרים, מועמדים אחרים, זה מאוד מאוד מאוד מורכב.
אמנון כהן: את זה אני מבין, אבל למה אי-אפשר לעשות את זה ארצי?
אמנון כהן: כמו שיש בחירות כלליות לכנסת.
איילת פישמן: מכיוון שלטעמנו, זה מורכב מדי.
איילת פישמן: אלה תהליכים שהם שונים.
אמנון כהן: מבחינת אדמיניסטרציה או מאיזו בחינה?
איילת פישמן: מבחינת המהות.
איילת פישמן: במהות, המועצה האזורית היא גוף פדרטיבי.
דובי דקל: אנחנו גם מעדיפים שזה יהיה בנפרד.
דובי דקל: מרכז המועצות האזוריות.
אמנון כהן: אני מבין, אבל אני רוצה להבין מבחינת המודעות שיש לציבור, נניח כל חמש שנים, יהיה תאריך ייעודי – נובמבר או מאי, נחליט כולנו – ואז יש תאריך אחד שכל אזרח במדינת ישראל בוחר את ראש השלטון המקומי שלו - אחד במועצה האזורית, אחד במקומית ואחד בעירייה.
איילת פישמן: אני מבינה את ההיגיון שבדבר.
איילת פישמן: אל"ף, זה לא נמצא כרגע על השולחן.
אמנון כהן: בחוק.
אמנון כהן: אנחנו יכולים להכניס את זה לשולחן.
איילת פישמן: ברור, אפשר גם לחוקק שעכשיו לילה.
אמנון כהן: כן, משנים את התאריך, וזהו.
אורי מקלב: היושב-ראש שאל אם מבחינת התארגנות יש קושי בבחירות בכל הארץ, אתם אומרים שאין בעיה.
אורי מקלב: מה קשורה המהות לתהליך?
אורי מקלב: המהות - גם אם המשמעות אחרת, גם אם התהליך אחר, יותר מפוזר – אין לזה שום משמעות להיום.
איילת פישמן: אתה טוען שאין לזה משמעות, אני טוענת שיש.
אמנון כהן: מה המשמעות, עוד לא הבנתי.
אורי מקלב: את גם קבעת תאריכים בינואר.
אורי מקלב: ינואר – קשה להגיד שזה תאריך הכי טוב לבחירות.
אורי מקלב: לוקחים בחשבון שנובמבר זה עדיין לא חורף קשה ולא קיץ – ברשויות המקומיות מקיימים בנובמבר.
אורי מקלב: ינואר – קשה להגיד שזה נוח, איך תקיימי בחירות כשיש שלג בגולן?
אמנון כהן: אין פה שום דבר קדוש.
איילת פישמן: אני אענה לך מהסוף להתחלה, ברשותך.
איילת פישמן: בראשית ימי המדינה קבעו שהבחירות לרשויות המקומיות תהיינה בראשית חודש חשוון, מבחינתנו זה תאריך מאוד מאוד לא מוצלח מכיוון שכל הפעולות המשמעותיות שחלות ערב בחירות, נופלות על חגים – זה מאוד לא נוח, גם את זה אולי נשנה פעם.
איילת פישמן: מבחינת הקושי באיחוד המוניציפלי הכללי - שאותו אנחנו לא מבקשים כעת – כמובן שיש פה עומס בלתי נסבל מנהלי, אני כרגע עוד לא מצליחה לתאר את המשמעויות שלו.
איילת פישמן: אני יודעת שפה בבית הזה, אני כממשלה לא יכולה להגיד "קשה לי לבצע", יגידו לי אז תעבדי יותר קשה, ולכן אני לא אומרת.
איילת פישמן: האם זה יהיה הרבה יותר קשה מאשר היום - בוודאי.
איילת פישמן: בוודאי, מכיוון שזה לא רק התוספת החיבורית.
איילת פישמן: זוהי תוספת בטור הנדסי של כמויות העבודה.
אורי מקלב: גם בכנסת אתם עושים בכל מקום, בכל הארץ.
איילת פישמן: זה בדיוק השוני, מכיוון שבכנסת יש לנו 10,000 קלפיות שבכולן אותם פתקי הצבעה ואותם מועמדים – מאושרות שלושים ומשהו רשימות.
איילת פישמן: בבחירות לרשויות המקומיות במגזר העירוני יש מעל 15,000 מועמדים ב-1,600 רשימות מועמדים, שאת כולן אנחנו בודקים ומאשרים, בצוות שקטן בחצי מהצוות שנמצא פה בוועדת הבחירות המרכזית.
איילת פישמן: במועצות האזוריות אנחנו מדברים כעת על 1,000 ישובים, בכל ישוב מספר רשימות למועצה, מספר רשימות לוועדים מקומיים.
איילת פישמן: פשוט כדי שנדע על מה מדובר.
אמנון כהן: חמש שנים אתם תיערכו לזה, תקבלו את כוח-האדם הנדרש.
אמנון כהן: יש לכם חמש שנים להיערך.
איילת פישמן: בתיאוריה זה נראה מקסים.
איילת פישמן: אני חייבת להגיד שלושה דברים.
איילת פישמן: אל"ף, אני לא רואה את זה קורה במעשה; בי"ת, אני לא מוסמכת כרגע להתחייב על הדבר הזה – זה לא עבר מנכ"ל, זה לא עבר שר; גימ"ל, אני הייתי מציעה ומבקשת לראות איך אנחנו עושים את האיחוד במועצות האזוריות, כי שוב אני מדגישה- זו פעם ראשונה שדבר כזה יהיה, שכל 1,000 היישובים ילכו לבחירות ביום אחד.
אורי מקלב: איך היתה החלוקה עד היום?
איילת פישמן: כפי שאמרתי בראשית דבריי.
איילת פישמן: בהיסטוריה הרחוקה, כל מועצה בכלל היתה בזמנה החופשי.
איילת פישמן: בשלב הבא היו שלוש קבוצות, וכרגע יש שתי קבוצות, כלומר בכל קבוצה בערך 500 ישובים.
אורי מקלב: יש איזו חלוקה?
דובי דקל: יש חלוקה.
איילת פישמן: חלוקה גיאוגרפית לא, ממש לא.
איילת פישמן: החלוקה נבעה מהתאריכים ההיסטוריים של המועצות על מנת שלאט לאט - - -
אורי מקלב: אבל אין הבדל.
אורי מקלב: זה לא שיש איזה הבדל במהות.
איילת פישמן: יש צפון, דרום, יהודה ושומרון – יש הכול בשתי הקבוצות – אין שום אידיאולוגיה מבחינת החלוקה.
איילת פישמן: הרעיון פשוט היה ליצור קדנציות סבירות, זה הכול.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, יש בזה מעלה אחת, כפי שהיא אומרת.
אורי מקלב: הרי יש עובדים שהם בסך הכול עובדים קבועים.
אורי מקלב: במערכת הבחירות, בתוך ועדת הבחירות.
דובי דקל: כבוד היושב-ראש, אולי אני אסביר קצת.
אורי מקלב: כפי שאתה אמרת, היו צריכים להגדיל את מצבת כוח-האדם.
אורי מקלב: ככה נשארים עם אותו כוח-אדם, מחלקים אותו לשניים.
אורי מקלב: אם נניח אנחנו עכשיו – לפי ההצעה שלך, שהיא הצעה הגיונית – צריכים להגדיל את כוח-האדם, אתה אומר שיש מספיק זמן להיערך.
אמנון כהן: עובדים זמניים אד הוק לפרויקט, מגייסים אותם מספר חודשים לפני הבחירות.
אמנון כהן: גרעין קשיח יש.
איילת פישמן: זה לא עובד ככה.
איילת פישמן: אני כבר היום מגייסת אנשים לנובמבר 2013.
אמנון כהן: זה מה שאני אומר, אז אין בעיה לגייס מאה או אלף.
איילת פישמן: אז יש בעיה.
איילת פישמן: זה לא מדויק שאין בעיה.
אורי מקלב: בגרעין הקשיח הזה צריך להגדיל את מצבת כוח-האדם.
אמנון כהן: אז את הגרעין הקשיח – לפי בדיקה מקצועית – מרחיבים טיפה, לפי הצורך.
אמנון כהן: לאחר מכן, שנה לפני מועד הבחירות – כדי להיערך עם פתקים, מקומות - כל מה שצריך לעשות יעשו.
אמנון כהן: את הרעיון זרקתי ככה.
איילת פישמן: בסדר גמור.
אמנון כהן: ההיגיון אומר ככה.
אמנון כהן: אני שומע את הקושי.
אמנון כהן: כמובן, אנחנו גם נדבר עם השר ועם המנכ"ל טרם שאישרנו את הצעת החוק.
אמנון כהן: יכול להיות שכבר נשנה תוך כדי הליכה, תיכף נראה.
דובי דקל: דובי דקל, מרכז המועצות האזוריות.
דובי דקל: כבוד היושב-ראש, הבחירות במועצות האזוריות הן גם ככה מאוד מסובכות.
דובי דקל: אנחנו בוחרים באותו יום בשלושה אופנים.
דובי דקל: אופן ראשון, בוחרים בבחירה ישירה את ראש המועצה.
דובי דקל: לאחר מכן בוחרים ברשימה שמית את נציג היישוב למליאה במועצה, ולאחר מכן בוחרים את הוועד המקומי.
דובי דקל: גם ככה יש סיבוך עם כמות גדולה מאוד של פתקים.
גלעד ארדן: גם כאן זה לא ישתנה.
גלעד ארדן: מבחינת
גלעד ארדן: כם זה לא ישתנה.
אמנון כהן: זה ימשיך להיות אותו דבר.
דובי דקל: אבל תוסיף לזה עכשיו עוד 30 מפלגות, אזרח יצטרך באותו יום גם לבחור לזה - - -
אמנון כהן: איזה מפלגות?
קריאה: הוא מדבר על הכנסת.
אמנון כהן: לא דיברתי על הכנסת.
דובי דקל: אלא?
אמנון כהן: עיריות.
אמנון כהן: לא מדובר על הכנסת, חס וחלילה.
דובי דקל: עיריות, אין לי בעיה.
איילת פישמן: יש בעיה.
אמנון כהן: על עיריות אני מדבר.
אמנון כהן: כל השלטון המקומי – מועצות אזוריות, מועצות מקומיות ועיריות באותו יום, על זה אני מדבר.
אמנון כהן: לא על הכנסת.
דובי דקל: זה רק בעיה של התארגנות לוגיסטית מאוד גדולה כי מדובר על אלף ישובים, וכל ישוב זה יחידה נפרדת.
אמנון כהן: אני מבין את הקושי, אני מבין שמדובר על עיבוי של הכוחות הנמצאים.
אמנון כהן: איילת גם תהיה מנהלת אגף.
איילת פישמן: נו, באמת.
איילת פישמן: אתה לא מכיר אותי מספיק טוב.
איילת פישמן: אני ממש לא צריכה את הדברים האלה.
אמנון כהן: אני אומר, במידה ש...
גלעד ארדן: יש שש שנים וחצי עד הבחירות המאוחדות.
אמנון כהן: יש לכם שש וחצי שנים, יש זמן עד 2018.
גלעד ארדן: תחשבו על זה.
גלעד ארדן: עד 2018 יש שש וחצי שנים.
איילת פישמן: לכן אני חושבת שזה לא דחוף להכניס את ה"עז" הזו לתוך החוק.
אמנון כהן: אבל אם אני לא אכניס את זה דחוף, אתם לא תעשו עבודה.
איילת פישמן: אני לא חושבת שזה ככה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, מתי הבחירות הבאות לרשויות המקומיות הכלליות?
איילת פישמן: אוקטובר 2013.
אמנון כהן: אמרת ב-2018 – במקום שיהיה במאי, אולי נקבע נובמבר.
איילת פישמן: אז בוא נעשה כך.
אמנון כהן: את מבינה מה אני אומר?
איילת פישמן: אני מבינה מאוד אבל אני אומר לך כך.
איילת פישמן: גם כך, מבחינת התארגנות, השנה - - -
אמנון כהן: יש לכם שש שנים.
איילת פישמן: שש שנים זה מחר בבוקר.
איילת פישמן: מבחינתנו, שנת 2018 תהיה מאוד עמוסה במובן - - -
אמנון כהן: שש שנים – כמה אנשים ישבו פה, ילכו, יבואו חברי כנסת.
איילת פישמן: אני לא רציתי לומר את זה.
איילת פישמן: אני כל כך הרבה שנים במערכת.
אמנון כהן: איילת תישאר.
אמנון כהן: בשולחן הזה כמה יתחלפו.
אורי מקלב: יום אחד אצלנו זה שש שנים אצלם.
איילת פישמן: ב-2018 יש לנו בעצם באותה שנה את כל השלטון המקומי.
אמנון כהן: בנובמבר יהיו הבחירות לעיריות.
איילת פישמן: במאי יהיו בחירות למועצות האזוריות, ובנובמבר - - -
אמנון כהן: בואי נחבר את כולם.
איילת פישמן: בוא לא.
אמנון כהן: את יודעת מה, נקדים את העיריות גם למאי.
איילת פישמן: נראה לך שאתה מקצץ להם בקדנציה?
אמנון כהן: מעכשיו אני אומר להם את זה.
איילת פישמן: ממש...
אמנון כהן: מעכשיו אני אומר.
אמנון כהן: ב-2018, לא עכשיו.
אמנון כהן: ב-2018 איחוד של כל השלטון המקומי.
אמנון כהן: תני להתמודד עם זה, אני אעזור לך להתמודד.
איילת פישמן: אני מודה על ההצעה.
איילת פישמן: אני לא בעד.
איילת פישמן: אם אתה רוצה שנעשה הפסקה בדיון – אני אתייעץ, אני לא מוסמכת לאשר דבר כזה, אני מצטערת.
אמנון כהן: אני מאשר.
אמנון כהן: את לא מאשרת.
אמנון כהן: זה חוק, זה לא תקנות.
איילת פישמן: אני מצטערת, אני עובדת אצל עמרם קלעג'י, אני לא עובדת אצלך בוועדת הפנים.
אמנון כהן: אני אומר – עמרם, הוועדה רוצה לאשר את זה.
איילת פישמן: אני אשוחח איתו ואני אבוא אליכם עם תשובה.
אמנון כהן: תשוחחי איתו.
אמנון כהן: אנחנו יוצאים להפסקה חמש דקות.
אמנון כהן: תגידי לו שאנחנו רוצים אחוד – הוא יחליט – או כולם במאי, או כולם בנובמבר.
אמנון כהן: חמש דקות הפסקה.
אמנון כהן: (הישיבה הופסקה בשעה 09:50 ונתחדשה בשעה 09:55)
אמנון כהן: אני מחדש את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.
אמנון כהן: בבקשה, איילת, מה היתה תשובתו של מנכ"ל משרד הפנים, עמרם קלעג'י?
איילת פישמן: העמדה היא כך – הרעיון נראה על פניו מאוד מושך את העין, הוא מעורר קשיים כמובן.
איילת פישמן: אנחנו לא רוצים לפסול אותו על הסף, אבל מצד שני, אנחנו גם לא יכולים לקבל אותו בקלות דעת.
אמנון כהן: יש לנו שש שנים לחשוב.
איילת פישמן: לכן, יש שתי אפשרויות.
איילת פישמן: אפשרות ראשונה – להעביר את החוק כמו שהוא ולהוסיף תיקון נוסף בהמשך.
איילת פישמן: אפשרות שנייה – בכאב לב גדול כי אנחנו עובדים הרבה זמן על החוק הזה – לעכב את ההעלאה למליאה כדי שאנחנו נבחן את הסוגיה.
איילת פישמן: אני מניחה שבוע, שבועיים, לא יותר.
אמנון כהן: אני לא רוצה להביא חוק טלאי על טלאי אלא אחרי שתמצו את עצמכם ובאמת תבחנו את זה באופן אמיתי – לא טכנית, לא אדמיניסטרטיבית, אלא עניינית.
אמנון כהן: מרכז המועצות האזוריות אומרים שבאופן טוטלי הם לא רוצים, אני לא הבנתי למה, צריך לשבת איתם.
אמנון כהן: אם יש סיבות, נסיבות מתאימות ואמיתיות שיש קושי כזה או אחר – לא גחמה מסוימת בין שלטון מקומי, היוקרה שלי – זה אצלי אין, אין יוקרות אצלי.
אמנון כהן: אני כמדינה חושב שצריכה להיות אחידות, שוויוניות, וצריך להיות תאריך אחד לכולם.
אמנון כהן: כמובן, אני גם נותן גיבוי שאתם צריכים לקבל תקציב נוסף במידה שזה מצריך – אנחנו גם נעמוד מהצד לעזור ולסייע בנושא הזה.
איילת פישמן: בסדר.
איילת פישמן: האם זה שייך לדבר על החיילים או שאנחנו נדבר עליהם בהמשך?
אמנון כהן: על הכול ביחד.
אמנון כהן: אנחנו כמובן עומדים לרשות המשרד כל הזמן, הדלת פתוחה.
אמנון כהן: הצענו איזשהו רעיון, תבדקו אותו.
אמנון כהן: אני אומר כך.
אמנון כהן: מצידי, עוד שבוע להניח את זה מחדש – אם תהיו מוכנים.
אמנון כהן: אתם רוצים עשרה ימים, שבועיים – ברגע שיש לכם סיכום סופי, תיידעו את הוועדה ואני מייד אשים זאת על השולחן.
איילת פישמן: ברור.
אמנון כהן: המפתח אצלכם, תקיימו דיון בפנים, תשמעו את הגופים.
אמנון כהן: אם יש סיבות ענייניות – אל"ף; לא סיבה עניינית – תני לי להתמודד עם כולם.
אמנון כהן: מחר אני פוגש את מר ישועה, הקב"ה ישלח לו רפואה שלמה, ביום שלישי יתקיים דיון בנושא תכנון ובנייה, הוא יהיה פה, אני אשאל מה מעיק עליו – בלי שום קשר אני מצידי גם אבדוק.
אמנון כהן: מטרתי לא לפגוע באף אחד.
אמנון כהן: המטרה שיהיה הכול דמוקרטי ושוויוני.
אמנון כהן: אנחנו נותנים בין שבוע לשבועיים, על-פי בקשתם.
אמנון כהן: יש מה לחשוב, ונראה.
אמנון כהן: מנהלת הוועדה, תהיי בקשר איתם.
אמנון כהן: כשתהיו מוכנים – אין צורך באישור ממני – מייד לשים את הנושא על סדר-היום של הוועדה.
אורי מקלב: לפי ההצעה שלך זה יהיה בעצם שש שנים לחלק מהמקומות?
אמנון כהן: הם יבדקו כבר.
אמנון כהן: אני לא נכנס, אני נותן להם את כל הסמכות.
אמנון כהן: איילת, כל הסמכות אצלכם, אתם תעשו שיעורי-בית – אם זה יהיה שש שנים וחודשיים, חמש שנים ושמונה חודשים - - -
אורי מקלב: זה החשבון, אדוני היושב-ראש.
גלעד ארדן: קצת פחות משש שנים.
אורי מקלב: פחות חודש.
אורי מקלב: בנובמבר.
אמנון כהן: חשוב לקבל את ההחלטה היום כי מי שהולך לבחירות לשלטון המקומי ב-2013, בשנה הבאה - -
איילת פישמן: שיידע מה כללי המשחק.
אמנון כהן: - - אם אנחנו הולכים לקצר לו, הוא יודע שהבחירות אחרי כן יהיו במאי – שלפני כן כבר ידע, לא יגיד: חשבתי שאני בתפקיד חמש שנים – שמראש, מבעוד מועד הוא ידע שהוא בא הפעם לארבע שנים וחצי.
אמנון כהן: לכן, חשוב מאוד לקבל את ההחלטה כמה שיותר מהר, שכל אחד ידע את מקומו.
אמנון כהן: הנושא: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 41) (מלווה מחמת מחלה או מום), התשע"ב-2011, של חבר הכנסת גדעון עזרא וקבוצת חברי כנסת, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: בהכנה לקריאה ראשונה דיברנו, שלקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית, מחלקת המידע והמחקר תעשה עבודה, ואתם, בייעוץ המשפטי, תבדקו את הדברים ומהן ההשלכות.
גלעד ארדן: - - - לא יודע אם מחלקת המידע והמחקר, לא נראה לי.
גלעד ארדן: אבל אנחנו כייעוץ משפטי הגענו למסקנה שבשלב זה החלופה שמוצעת בהצעת החוק הזאת היא החלופה הטובה ביותר.
אמנון כהן: לא, אמרו שיש פסקי-דין מסוימים במשרד המשפטים או במשרד הפנים שרצו להסדיר אותם בחקיקה - -
אילת פישמן: יש פסקי-דין - - -
אמנון כהן: - - הפלטפורמה הקיימת של המציע.
אמנון כהן: אמרתי שלא צריך לחוקק חוקים חדשים, כי יש פלטפורמה.
אמנון כהן: אז אפשר, תוך כדי, להכין לקריאה שנייה ושלישית עוד סעיפים שהיה לכם קושי לתקן.
אמנון כהן: זה הזמן והמקום.
גלעד ארדן: הקושי הוא שמשרדי הממשלה עדיין לא יודעים להגדיר את רצונם, מה הם רוצים לשנות ואיפה בדיוק.
גלעד ארדן: כל שינוי שנעשה בהליך ההצבעה לגבי רשויות מקומיות, מן הסתם זה צריך להיות גם לגבי הבחירות לכנסת.
גלעד ארדן: אין סיבה להבדיל בין המקרים לגבי הנושא הזה.
גלעד ארדן: ככל שאנחנו פותחים את העניין של הבחירות לכנסת, זה נושא הרבה יותר מורכב – נושא אחר – וגם לא בסמכות הוועדה שלנו, אלא בסמכות ועדת חוקה חוק ומשפט.
גלעד ארדן: לכן, מכיוון שעמדת משרדי הממשלה עדיין לא מגובשת לגבי רצונם לשנות דברים כאלה ואחרים, אני חושב שבשלב זה נכון להישאר - - -
אמנון כהן: אמרו לי שיש נוסח.
אמנון כהן: אמרת לי שיש משהו - - -
יפה שפירא: - - - שזה מוכן להביא את זה - - -
גלעד ארדן: מבחינתנו זה מוכן להביא.
אמנון כהן: מה מוכן?
גלעד ארדן: מבחינת המציעים.
אמנון כהן: לא, אני דיברתי כך: בדיון ההכנה לקריאה ראשונה דיברנו - - -.
אמנון כהן: - - - יש להרחיב את הצעת החוק - - -.
אמנון כהן: - - - מציעים לטובת הציבור - - -.
אמנון כהן: - - - כמה פעמים יכול להיות מלווה - - -.
אמנון כהן: גם כאן המחוקק נתן את דעתו שזה לא יהיה יותר מפעמיים.
אמנון כהן: אז אין לכם משהו להוסיף?
אמנון כהן: אתם ביקשתם להרחיב - - -
אילת פישמן: אנחנו ביקשנו ולא הצלחנו לקבל את אישור השר לנושא הזה, ולכן אנחנו מוותרים על הבקשה ומעריכים את הנכונות.
אמנון כהן: למה השר לא מסכים?
אמנון כהן: לא טוב?
אילת פישמן: אני חוששת שאין לי תשובה.