GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
א': כשאנחנו מדברים על שוהים בלתי חוקיים, הכוונה היא שכוונת הפיגוע היתה בתוך שטח מדינת ישראל.
א': לכן, לא נכון לטעות באשליה של השקט היחסי מפני שזה לא בדיוק המצב.
גבריאלה פיסמן: זה עניין אחד שרציתי להתייחס אליו.
גבריאלה פיסמן: העניין השני הוא העניין שעליו דיבר חבר הכנסת חנין וזאת האפשרות לצמצם את העבירה של הסעה ולהשאיר אותה רק לגבי מה שהגדרנו כנסיבות מחמירות בתיקון הקודם, אותה הסעה של מעל איקס אנשים.
גבריאלה פיסמן: זה גם אחד הדברים ששקלנו עוד לפני תיקון החוק בפעם הקודמת.
גבריאלה פיסמן: המשמעות של מהלך כזה עשויה להביא מבחינת השטח לתוצאה הפוכה.
גבריאלה פיסמן: המשמעות היא שהמחוקק נותן לגיטימציה להסעה בודדת של שב"ח.
גבריאלה פיסמן: לכן, מבחינת המחיר הביטחוני שאנחנו עלולים לשלם על זה, אני חושבת שהדבר הזה עשוי להיות טעות.
גבריאלה פיסמן: ההנחיה שהוציא פרקליט המדינה בעניין הזה מסייעת לגבי המסיע הבודד התמים שזאת הפעם הראשונה שהוא מבצע את העבירה.
גבריאלה פיסמן: הנושא האחרון שרציתי להתייחס אליו זה העניין של התיק הסגור.
גבריאלה פיסמן: הרישום של תיק סגור רק לפי חוק המרשם הפלילי היום, הרישום הזה אמור להגיע למספר גורמים מאוד מצומצם, שהם לא גורמי העסקה בכלל.
גבריאלה פיסמן: זה מגיע לגורמים ביטחוניים.
אמנון כהן: בסוף זה מגיע.
גבריאלה פיסמן: אותה סיטואציה שדיבר עליה נציג הסנגוריה, היא סיטואציה שיש עליה עבירה מפורשת בחוק המרשם הפלילי, שהעונש עליה היא שנתיים מאסר.
גבריאלה פיסמן: מי שמבקש, ולא משנה אם ניתנה הסכמתו של אדם.
גבריאלה פיסמן: כל מעסיק שמבקש לצרכי העסקה - - -
אמנון כהן: למה אתם נותנים?
אמנון כהן: למה אתם לא חוסמים את זה לצרכי המחשב?
אמנון כהן: לעניין פנימי שלכם אנחנו מסכימים, אבל למה זה צריך לצאת למקום שאליו זה לא צריך לצאת?
איילת אלישר: זאת פסיקה של בית המשפט שאדם זכאי לקבל את התדפיס.
איילת אלישר: הם מקבלים את התדפיס לעצמם ואז המעביד מבקש מהם את הכול.
איילת אלישר: לפי פסיקת בג"צ אנחנו מחויבים לתת לאדם.
אמנון כהן: אז מה אתה רוצה?
ישי שרון: זאת סוגיה שהיא עקיפה ולא קשורה.
אמנון כהן: אם זכותו לקבל, אז הוא מקבל.
אמנון כהן: היא אומרת שהיא לא יכולה לחסום.
ישי שרון: לא בהקשר הזה הערתי.
ישי שרון: הערתי מה יכולה להיות ההשלכה העקיפה של העניין הזה.
אמנון כהן: אני רוצה לדבר ספציפית על זה.
אמנון כהן: אם הוא רוצה להתקבל לעבודה ונפתח תיק ונסגר - - -
ישי שרון: יש כוונה לפתור את העניין הזה.
אמנון כהן: איך פותרים את זה?
גבריאלה פיסמן: היתה ועדה בראשות פרופסור רות קנאי שבחנה את חוק המרשם הפלילי.
גבריאלה פיסמן: אחד הנושאים המרכזיים שדנו בהם היה הנושא של זכות העיון, האם היא צריכה להיות בלתי מוגבלת, כפי שנקבע בבג"צ פישלר.
גבריאלה פיסמן: המסקנה החד-משמעית שהוועדה קיבלה היא, שהדרך היחידה לפתור את הבעיה של קבלת מידע שלא אמור להתקבל על-ידי גורמים שלא אמורים לקבל אותו, היא בעצם מתן אפשרות מוגבלת לזכות העיון.
גבריאלה פיסמן: זאת אומרת, אדם שמגיע ורוצה לקבל מידע מהמרשם הפלילי, יוכל לראות את המידע במסוף המשטרתי אבל לא לקבל תדפיס.
גבריאלה פיסמן: בדרך הזאת, בעצם, אף מעסיק פרטי או ציבורי שלא זכאי לקבל את המידע, לא יקבל אותו.
גבריאלה פיסמן: זאת טיוטת תזכיר ואנחנו מקווים לקדם אותה בזמן הקרוב.
יואל הדר: החוק מלכתחילה הוא לא החוק של היום.
יואל הדר: המצב שמלכתחילה לא דומה למצב היום.
יואל הדר: לכן החוק היה הרבה יותר קשה בהתחלה בגלל הנסיבות.
יואל הדר: בשנתיים האחרונות השתנו הנסיבות אבל הבעיה לא נפתרה לחלוטין ואנחנו גם לא רוצים שהיא תתגבר בעתיד.
יואל הדר: לכן, יצרו את האיזון הנכון לפני שנתיים וגם התוצאות מוכיחות זאת.
יואל הדר: לא רק שנהגי המוניות לא היו צריכים להגיע למשטרה כי לא היתה הבעיה הזאת אלא שיש ירידה משנת 2009 ועד היום.
יואל הדר: כל הטבלאות מוכיחות שיש הפנמה של העניין הזה.
יואל הדר: זה ירד לכמות שהיא כמות סבירה לאור הנסיבות וגם המשטרה בוחנת את כל התיקים ואדוני יכול לראות זאת לפי מספר הסגירות.
יואל הדר: נוצר פה האיזון הנכון בין הנושא של ביטחון המדינה לבין הדברים האחרים שנאמרו פה.
יואל הדר: לכן אני חושב שלאור המצב הזה, אין טעם כל פעם לחדש את החוק.
יואל הדר: לצורך זאת עשינו את הפיילוט.
יואל הדר: לא רצינו פיילוט לעולמי עד אלא למצוא פיתרון קבע.
יואל הדר: בנוסף, לגבי מה שנאמר בפלט של המחשב.
יואל הדר: לפני שנה או שנתיים זה שונה כך שהרישום המשטרתי הוא דף נפרד.
יואל הדר: זאת אומרת, גם אם מישהו לוחץ ורוצה שיעבירו לו את הטפסים, את הטופס הזה לא חייב להעביר לו.
יואל הדר: על פניו, המעביד יראה שכל הטופס שלם.
יואל הדר: יצאו דברים נפרדים לדבר הזה לכן זה נשלף באופן אוטומטי ואף אחד לא יכול לדעת שיש את הרישום הזה, גם אם המעביד דורש את זה באופן לא חוקי.
יואל הדר: לכן יש כאן מענה מבחינה טכנית.
יואל הדר: מי שירצה להתקבל לעבודה לא יציג את הדף הזה כי הוא לא חייב.
יואל הדר: למעביד אסור לדרוש את זה.
יואל הדר: כל הטיעונים פה הם טיעונים בעלמא.
ישי שרון: אל תגיד שזה בעלמא.
אמנון כהן: תכף אני אתן לך משימה.
יואל הדר: אני מבין שאדוני ייתן את המשימה לאחר שהוא יאשר את החוק.
אמנון כהן: מי שקובע פה זה לא השר לביטחון פנים.
יואל הדר: אני מבקש שאדוני יאשר היום את החוק.
יואל הדר: הבאנו את זה הרבה לפני הזמן.
אמנון כהן: את הדוח הבאת לי מאוחר ולא הספקתי ללמוד אותו.
יואל הדר: הבאנו אותו לא כדי שאדוני יידרש לישיבות נוספות בעניין הזה, אלא כי סברנו שהנושא כבר מוצה לצורך הפיכת הוראת קבע.
יואל הדר: לא הבאנו את זה בדקה התשעים כדי לעשות ניסיון אחר.
יואל הדר: הדיון היה מאוד רציני ובהחלט מחייב להפוך אותו לחוק.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לקבל החלטה והכרעה האם החוק ממשיך כהוראת שעה או כחוק בספר החוקים של מדינת ישראל.
אמנון כהן: אתם מבקשים לאשר אותו כחוק בקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: הדיון צריך להיות יותר מעמיק ואנחנו צריכים לבדוק עוד כמה דברים.
אמנון כהן: זה לא מונע מהמשרד שלכם לעבוד.
אמנון כהן: יש לכם את האישור שהוא עדיין בתוקף.
אמנון כהן: הוועדה רוצה לבדוק מספר דברים.
אמנון כהן: אני רוצה לעשות ישיבה סגורה עם המנהל האזרחי שיראה לי את הטופס האישור לשוהים בלתי חוקיים.
אמנון כהן: אם יש סוגי אישורים אני רוצה לראות אותם.
אמנון כהן: אני אבקש מארגון נהגי המוניות לעשות בדיקה בכל הארץ האם יש נהגי מוניות שבגין עבירה זאת שללו להם רישיון לחודש ימים.
אמנון כהן: אבקש שתוך שבוע תמסרו לוועדה את הנתונים.
אמנון כהן: ישי, תעשה בדיקה ותוציא מהמחשב של המשטרה מה שאתה לא רוצה שיהיה כתוב.
אמנון כהן: אני רוצה לראות אם זה כתוב או לא.
ישי שרון: אני חייב לומר שהעניין הזה הוא בפיתרון.
אמנון כהן: אני רוצה לראות בעין.
אמנון כהן: אני רוצה לראות שהעניין הזה סגור.
אמנון כהן: אני רוצה לראות מעסיק שביקש ולמרות שזה רישום פנימי זה מופיע בדף כזה וכזה.
ישי שרון: זה אמור לזכות למענה.
אמנון כהן: ידידי, דיברת?
אמנון כהן: אני רוצה לראות.
אמנון כהן: תעביר את הדברים תוך שבוע.
אמנון כהן: אצלי דיבורים לחוד ומעשים לחוד.
אמנון כהן: אני רוצה לראות את הטפסים.
אמנון כהן: התרשמנו מדברי שירות הביטחון הכללי שהנושא הוא חשוב.
אמנון כהן: אנחנו לא מקבלים בזה.
אמנון כהן: ביטחון אזרחי מדינת ישראל הוא ברמה הכי גבוהה, למרות שאנחנו יודעים שיש אפשר ש נהג מונית הסיע נוסע מזדמן והוא יכול להיפגע.
אמנון כהן: יכול להיות שלפעמים הוא נפגע אבל ביטחון ישראל הוא מעל לכל ואנחנו מבינים את החשיבות.
אמנון כהן: כרגע אני לא מונע שום דבר והחוק ממשיך לעבוד.
אמנון כהן: יואל, המשרד שלכם חייב לוועדה הרבה תשובות לדברים אחרים.
אמנון כהן: אל תחשוב שרק אנחנו עובדים לשירותכם כל הזמן.
אמנון כהן: גם אנחנו צריכים לקבל תשובות כשאזרחי ישראל פונים אלינו.
אמנון כהן: לכן זאת יד לוחצת יד.
אמנון כהן: היועצת המשפטית מחייכת כי היא יודעת שהיא צריכה להביא תשובות אבל אנחנו לא מקבלים תשובות.
אמנון כהן: זה מותנה אחד בשני.
יואל הדר: זה עם משרד המשפטים ולא המשרד לביטחון פנים.
אמנון כהן: יש לי כמה דברים אצלכם על השולחן.
אמנון כהן: אתם צריכים לעבוד תוך כדי שיתוף פעולה מלא בין הפיקוח הפרלמנטרי לבין הגוף הביצועי ואנחנו עומדים לשרותכם.
אמנון כהן: תתחילו לעבוד גם אתם.
אמנון כהן: תוך שבועיים מנהלת הוועדה תארגן את המנהל האזרחי.
אמנון כהן: ישי, אני רוצה לראות 4 מקרים לפחות.
יהודה בר אור: אני אפנה לתחנות ואבקש את תגובתם.
אמנון כהן: בוקר טוב ושבוע טוב לכל המוזמנים.
אמנון כהן: עמיתי חבר הכנסת זאב בילסקי, אני מודה לך מקרב לבי שתמיד אתה לימיני ולשמאלי בכל מקום שאפשר.
זאב בילסקי: אם אדוני יכול לפרט קצת בעניין הזה, לפרוטוקול.
אמנון כהן: הדיון יכול להיות ארוך בנושא הזה, יש מה להגיד על מעלותיו של חבר הכנסת זאב בילסקי ואנחנו מרחיבים כל פעם קצת.
אמנון כהן: אני פותח את הדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה, והיום אנחנו דנים וחוגגים במסגרת יום החקלאות בכנסת.
אמנון כהן: אנחנו מודים, קודם כל, לכל החקלאים שעדיין דבקים בעבודה מסורה למרות הקשיים, ונמצא איתנו מנכ"ל משרד החקלאות שמנצח על כל המערכת ביד רמה, ויישר כוח לכם על כל מה שאתם עושים.
אמנון כהן: אנחנו צריכים להסתכל גם בדיונים אחרים על התנאים שנשארו לחקלאים – יש כאלה שבמצב קשה מאוד מבחינה כלכלית, לא תמיד יכולים לגדל ומצד שני המדינה לא מוצאת להם פתרון.
אמנון כהן: האדמות לפעמים מחכות כאבן שאין לה הופכין, ואנחנו לא מנצלים את הדבר היקר הזה לטובת הציבור.
אמנון כהן: אנחנו אמנם דנים במסגרת מדיניות של מקורות אנרגיה חלופיים ביום הזה, והוועדה דנה בהרחבה בנושא של אנרגיה חלופית ואנרגיה מתחדשת בדיונים אחרים.
אמנון כהן: אנחנו כוועדה אחראים גם על הנושא הזה והייתי רוצה לשמוע את מדיניות רשות החשמל וגם, כמובן, את משרד החקלאות, ולמה אנחנו כמדינה לא יכולים לנצל את כל האדמות שלנו מבחינה חקלאית, שאולי מעל למשתלות, מעל למקומות שמגדלים בהם גידולים, אפשר לשים את המתקנים הסולאריים.
אמנון כהן: למעשה, המצוקה לגבי חוסר בחשמל היא אמיתית, הצריכה גדלה, אנחנו לא עומדים בקצב ואנחנו "על הקשקש" כל הזמן ותמיד פוחדים.
אמנון כהן: דיברו אפילו שיכול להיות שיעשו הפסקות חשמל בתקופות ושעות מסוימות במשך היום, ופה יש לנו אנרגיות חלופיות שאפשר לנצל ולהקים אותן – לא על הקרקע בנגב שהיא קרקע חדשה ולא נזהם אותה – יש לנו בתי-חולים, יש לנו בתי-ספר, והמדיניות צריכה להיות שכל מוסדות הציבור האלה ישמשו אותנו כאשר אנחנו יודעים שהדבר לא גורם מחלה, חס וחלילה, לא מסרטן, ובדקנו את כל הדברים האלה.
אמנון כהן: הגגות ישנם, השטחים האלה בנויים, אין שום נזק לסביבה, ואפשר גם לבדוק את האפשרות להקים את המתקנים הסולאריים על החממות שכבר עומדות במקום.
אמנון כהן: האם המדינה בודקת ועושה, ואני רוצה לדעת למה צריך לקצוב את המכסות במינון כזה או אחר, כי אני חושב שכמה שיותר הרי זה משובח, והרי זה נותן לנו גם עתודות וגם כמות שנוכל אולי אפילו לייצא בעתיד.
אמנון כהן: יש לנו פה גם ידע מקצועי, גם אנשים מוכשרים, ולמדינת ישראל יש פטנטים והרבה דברים שיכולים להיות אור לגויים.
אמנון כהן: אנחנו נפתח את הדיון באופן רחב יותר, לא רק בנושא החקלאי אלא גם בנושא של אנרגיה מתחדשת ואנרגיה חלופית.
אמנון כהן: יש לי כאן מספר דוגמאות ממסמך שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אני משבח אותם על כך שהם עושים בדיקה – מתי היו החלטות ממשלה, מהי המדיניות, על החלטת הממשלה לגבי חלוקת מגוואט באנרגיה סולארית.
אמנון כהן: אני רואה פה הקצאת מכסה של 60 מגוואט להקמת מתקנים סולאריים גדולים בשיטת מכרזי קרקע, ועוד החלטה להקצאת מכסה של 110 מגוואט למתקנים פוטוולטאים קטנים-ביתיים.
אמנון כהן: למה המכסה קטנה כל כך, זה בטח נגמר כבר, ואני חושב שצריך דווקא לעודד בתים פרטיים שכבר עומדים בנויים ושיש באפשרותם לשים על הגג, לפשט את התכנון והבנייה, שהעיריות יפשטו את הדברים והכול על-פי חוק כמובן.
אמנון כהן: עוד במסמך – נושא הקצאת מכסה של 160 מגוואט עבור מתקנים לייצור חשמל מביו-גז, הקצאת מכסה של 50 מגוואט עבור מתקנים לייצור חשמל מביו-גז ומביו-מאסה, ומפסולת בטכנולוגיות שיוגדרו לשם כך וייקבע בהתייעצות עם המשרד להגנת הסביבה.
אמנון כהן: אני חושב שזה דבר עולמי – מפסולת מסוימת מייצרים גז.
אמנון כהן: זה דבר מדהים ואני חושב שאנחנו צריכים לתת את הדעת ולהרחיב את המכסות – למה 50 מגוואט?
אמנון כהן: למה לא יותר?
אמנון כהן: למה לא לעודד אותם?
אמנון כהן: למה לא לחייב גופים מסוימים להטמין כמה שיותר פסולת ולמחזר כמה שיותר?
אמנון כהן: זה אחד הדברים שאנחנו רוצים לשאול ולקבל תשובות.
אמנון כהן: עוד במסמך – הקצאת מכסה של 300 מגוואט למתקנים לייצור חשמל באמצעות רוח המחוברים לרשת החלוקה או לרשת ההולכה, דבר מבורך לכשעצמו.
אמנון כהן: עוד הקצאת מכסה של 50 מגוואט למתקני חלוץ לייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה חדשנית בשנים 2012–2015 תוך מתן עדיפות לטכנולוגיות ישראליות – יפה מאוד.
אמנון כהן: כתוב פה, להנחות את משרד האוצר לדווח על התקדמות פרויקט "אשלים" עד 1.7.2012.
אמנון כהן: כמובן שגם למשרד התשתיות יש מה להגיד, משרד הפנים, נושא תכנון ובנייה, ואנחנו רוצים לפתוח את הדיון, לשמוע את הצדדים ולראות למה המכסות נקבעות – לשמור על השוק?
אמנון כהן: לשמור על המחיר?
אמנון כהן: לשמור על מה?
אמנון כהן: הרי זה הכול "ירוק" וזה דבר שאנחנו צריכים לעודד אותו כמה שיותר, ולא כמו המתקנים שמזהמים, לאט-לאט צריך לעבור ולעודד את המקומות האלה.
קריאה: מינהל מקרקעי ישראל - - -
אמנון כהן: כן, כמובן שגם מינהל מקרקעי ישראל, הקרקע של המדינה.
אמנון כהן: חבר הכנסת בילסקי, אתה רוצה להגיד משפט עכשיו או שאתה רוצה קודם לשמוע?
זאב בילסקי: אני רק אתן משפט פתיחה.
זאב בילסקי: בזמנו, אדוני היושב-ראש, כשהתמודדתי בפעם הראשונה לראשות העיר רעננה.
אמנון כהן: הסתובבת עם ראש עיריית תל-אביב, מר להט.
זאב בילסקי: טוב, את זה כבר סיפרתי לך.
זאב בילסקי: עכשיו אני רוצה סיפור חדש.
אמנון כהן: חשבתי שאתה רוצה לחזור, לחבר'ה החדשים שפה.
זאב בילסקי: לא, אתה לא צריך לסבול בגלל שהם לא שמעו.
זאב בילסקי: על זה אני אמצא זמן אחר איתם.
אמנון כהן: אז מה חדש עכשיו?
זאב בילסקי: אני עשיתי סקר מיד אחרי שהתחלתי והיה לי 4% – 4% ממאה, לא מעשר...
זאב בילסקי: אחרי חודש – עבדתי, עבדתי, עבדתי, עבדתי – והיה לי 8%, אז הוצאתי הודעה לעיתונות, שבילסקי הכפיל את הסיכויים שלו.
זאב בילסקי: למה אני אומר את זה פה?
זאב בילסקי: בגלל שאנחנו מתעסקים בנושא חשוב מאוד אבל הוא לא משמעותי במשק החשמל הישראלי, אבל מ-2009 עד 2010 הכפלנו את ייצור החשמל.
אמנון כהן: מ-4% ל-8%...
זאב בילסקי: אז פה הגענו ל-3%.
קריאה: רבע אחוז.
זאב בילסקי: רבע אחוז.
זאב בילסקי: אז אנחנו כמו בילסקי, אבל אם הסוף של העניין הזה יהיה כמו העניין שלי אז זה בסדר.
אמנון כהן: הסוף יהיה בסדר.
אמנון כהן: כמה היה הסוף?
אמנון כהן: 80%?
זאב בילסקי: ברוך השם.
קריאה: בלי עין הרע.
קריאה: בן פורת יוסף.
אמנון כהן: אני בטוח שהמדיניות היא שתהיה הצלחה כמו אצלך, וזה תהליך.
אמנון כהן: אנחנו, חברי הכנסת, יכולים לבקש ולדרוש גם בחקיקה להגדיל את המכסות, אבל נשמע קודם את הבעיות – יכול להיות שיש פה שיקולים מקצועיים וענייניים, שיקולים מערכתיים, שנכללים בדברים האלה, אבל על פניו נראה לנו שהמוצר הוא מוצר טוב, טוב לסביבה, טוב לציבור.
אמנון כהן: לא התעמקתי בזה, אבל אני חושב שאם יש לחקלאים אופציה לשים במקומות מסוימים את המתקנים הסולאריים – הרי גם צמחים צריכים שמש – אם זה אפשר, לחסוך גם מבחינת איכות סביבה, גם לחקלאי תהיה קצת הכנסה, אנחנו נהיה שמחים מאוד.
אמנון כהן: כבוד המנכ"ל, אתה רוצה לדבר?
אמנון כהן: באת להשקיע מזמנך, אנחנו נותנים לך את זכות הדיבור.
יוסי ישי: אל"ף, כבוד הוא לי, ואני מודה ליושב-ראש הוועדה ולחברי הוועדה על קיום הדיון, אבל ברשותך, מאחר וזה בכל זאת אירוע חגיגי – יום החקלאות - - -
אמנון כהן: תעלה גם בעיות, שתהיה לי עבודה.
יוסי ישי: היום זה חג, היום זה חג.
אמנון כהן: חגיגות, כפיים, הכול בסדר.
יוסי ישי: מאחר וזה יום ההתיישבות והחקלאות בכנסת, ואנחנו מופיעים כאן בפני ועדת הפנים והסביבה, הייתי רוצה במצגת קצרה מאוד להציג את הקשר בין החקלאות והסביבה ואחר כך אכנס מיד לנושאים שאדוני הציג.
יוסי ישי: למרות שכמו בכל המדינות המפותחות, החקלאות מהווה לא יותר מאשר 2% מהתוצר הלאומי והיא מעסיקה לא יותר מאשר 2% מקהל המועסקים, במדינת ישראל – בגלל המצב המיוחד שלה – לחקלאות ישראל יש מטרות ציבוריות ולאומיות שחורגות מחלקה הכלכלי, והמטרה המרכזית והראשונה היא ביטחון המזון.
יוסי ישי: בגלל המצב הגיאו-פוליטי שבו אנחנו רחוקים מהשווקים שמסוגלים לספק לנו את המזון, אנחנו חייבים להבטיח תוצרת חקלאית טרייה כמזון במשך כל השנה באיכות ובכמות סבירה.
יוסי ישי: כאן יש לנו גם נספח – הרשות הפלסטינאית, גם להם אנחנו צריכים להבטיח מזון וחלק מהתוצרת מיועד גם לייצוא.
יוסי ישי: דרך אגב, הייצור החקלאי יוצר גם מעגלים נוספים – כשיש חקלאות, יש גם תעשיית תשומות חקלאיות: תעשיית המיכון, חומרי הדברה ודישון.
יוסי ישי: לחקלאות בישראל יש גם מטרה נוספת והיא החקלאות המיישבת: 850 יישובים עוטפים את מדינת ישראל מכל עבריה, 70% מהם בפריפריה – בגליל, בעמק ובנגב.
יוסי ישי: הבסיס לקיומה של ההתיישבות בפריפריה הוא החקלאות.
יוסי ישי: והנושא השלישי – בו אנחנו מרכזים כרגע את המאמץ והוא נשוא הישיבה של היום – הוא חקלאות מקיימת.
יוסי ישי: אנחנו מדינה על סף המדבר, עניים במים, והחקלאות צובעת את המדינה בירוק, יוצרת ערכי נוף וריאות ירוקות, ועושה שימוש בפסולות, כמו: קולחין, בוצות וכולי.
יוסי ישי: הלכנו ובדקנו מי האוכלוסייה שלנו, מי הציבור שלו אנחנו חייבים דין וחשבון ובו אנחנו חייבים להתחשב.
יוסי ישי: אתם לא תופתעו ואולי כן תופתעו, זו הרשימה וזה הסדר – הגענו למסקנה שהלקוחות המרכזיים והראשונים שלנו הם הדורות הבאים.
יוסי ישי: המדינה הפקידה בידינו את גורמי הייצור המרכזיים – את הקרקע ואת המים, ואנחנו צריכים לעשות בהם שימוש מושכל – לנצל את הפירות ולא את הקרן.
יוסי ישי: ולכן, בכל תוכנית שאנחנו רואים לנגד עינינו, אנחנו מסתכלים על חקלאות מקיימת שמבטיחה את המשך קיומה בשימוש מושכל בגורמי ייצור גם לדורות הבאים.
יוסי ישי: אחריהם באים הציבור – אזרחי המדינה, אחריהם המתיישבים במרחב הכפרי, אחר כך החקלאים ואחר כך כל האחרים – תעשיית התשומות ואחרים.
יוסי ישי: בצד ימין של הטבלה אתם רואים את המשתמשים, הנהנים ובעלי העניין בחקלאות – אתם רואים את כולם, אני לא אמנה אותם.
יוסי ישי: ומצד שני אתם רואים את שלושת תפקידי החקלאות כפי שמניתי אותם קודם.
יוסי ישי: הלכנו ובחנו בקרב ציבור המשתמשים הרחב במבחן של מ-1 עד 5 – כאשר 1 זה הציון הנמוך ו-5 זה הציון הגבוה – מהם סדרי העדיפות של כל אחד מהלקוחות.
יוסי ישי: אתם רואים שהציבור נוטה יותר ויותר לכיוון של חקלאות מקיימת, לחקלאות של מטרות ציבוריות.
יוסי ישי: ברוך השם, אנחנו מסוגלים סוף-סוף לספק את כל תצרוכת המזון שלנו, גם את פרישת ההתיישבות מיצינו פחות או יותר, ולכן הפנים של החקלאות ושל משרד החקלאות בשנים האחרונות ובשנים הבאות מופנות לכיוון של חקלאות מקיימת, ואני ארחיב בהמשך.
יוסי ישי: לאור כל זאת, הגדרנו שלוש מטרות ברורות מאוד לחקלאות ישראל, והמטרה הראשונה היא חקלאות מזינה, עידוד ואסדרה.
יוסי ישי: בכל מקום שאנחנו יכולים לייצר – נייצר, אבל במקום שיש לנו בו חיסרון יחסי – נייבא.
יוסי ישי: לדוגמה: אין לנו מספיק קרקע כדי לספק את כל הגרעינים לתצרוכת העצמית שלנו ולכן את רוב הגרעינים אנחנו מייבאים.
יוסי ישי: אבל כל התוצרת האחרת – פירות, ירקות, ביצים, חלב, וכל האחרים – אנחנו עושים בייצור עצמי כדי להבטיח כמות ואיכות נאותים, ומחיר הוגן.
יוסי ישי: מחיר הוגן לשני הצדדים – גם לצרכן וגם לחקלאי.
יוסי ישי: המטרה השנייה היא המטרה המיישבת – פיתוח הכפר, עידוד הפריפריה, שמירה על הקרקע חקלאית וחיזוק ערכי החקלאות והמורשת.
יוסי ישי: והמטרה השלישית – שאמרתי שעיקר המאמץ כרגע הוא בה – קידום תועלות סביבתיות של החקלאות והמרחב הכפרי, להגנה על החי והצומח, השטחים הפתוחים ומקורות המים והקרקע לטובת הדורות הבאים.
יוסי ישי: תמונה קצרה לגבי חקלאות ישראל: חקלאות ישראל מייצרת היום את מרבית המזון הנדרש לאוכלוסייה, ועברנו כבר את רף ה-25 מיליארד שקל בשנה.
יוסי ישי: הייצוא החקלאי הכפיל את עצמו ב-7–8 השנים האחרונות, 20% מהתוצרת החקלאית היא לייצוא, והחלוקה היא, פחות או יותר, 60% תוצרת חקלאית צמחית ו-40% תוצרת בעלי-חיים.
יוסי ישי: בגרף שלפנינו אתם רואים שהחקלאות מכוונת גם לצריכת מזון בריא.
יוסי ישי: ישראל בכחול, בהשוואה לאירופה בירוק, ובהשוואה לארצות-הברית באדום.
יוסי ישי: מבחינת צריכה לנפש של פירות וירקות, אנחנו הרבה יותר גבוהים ממה שמקובל באירופה וממה שמקובל בארצות-הברית.
יוסי ישי: זה מסמן שאנחנו לא רק מספקים מזון אלא גם מספקים מזון בריא.
יוסי ישי: בניגוד למה שאמר אדוני, בידי החקלאות מופקדים כ-4.2 מיליון דונם קרקע חקלאית.
יוסי ישי: ואני אומר באחריות, למרות משבר המים ולמרות שמכסות המים לחקלאות קוצצו ב-50% בעשור האחרון, כל הקרקע הראויה לעיבוד – מעובדת.
יוסי ישי: יותר מזה, אנחנו נמצאים במאבק מתמיד מול משרד הביטחון להפשיר עוד יותר שטחי אש לטובת חקלאות, ואנחנו במשא ומתן, לא במאבק, מול גופי הסביבה כדי לראות איך יוצרים איזון בין הקצאת קרקע לטובת שמורות טבע, יערות ואחרים לבין החקלאות.
יוסי ישי: כמו שאתם רואים, החלוקה היא, פחות או יותר, 40% שטחים מושקים, כ-30% שטחי בעל, ו-30% שטחי מרעה.
אמנון כהן: כמה שטחים מיועדים אבל לא מעובדים?
יוסי ישי: כמעט ואין, אני אומר באחריות – יש לנו תצלומי אויר מאוד מסודרים, ולמרות משבר המים כמעט ואין קרקע ראויה לעיבוד שאינה מעובדת.
יוסי ישי: זה נכון שחלק מהקרקע מעובדת בגידולי בעל בגלל המחסור במים, אבל הכול מעובד.
אמנון כהן: אומרים שלא כדאי כי אין מים.
יוסי ישי: אז עושים גידולי בעל – חיטה, מספוא, וגידולים אחרים.
אמנון כהן: עברתי בכביש 44, תעוז וכל המושבים שם נראים מוזנחים.
יוסי ישי: מה שאתה רואה שם זה חלקות קטנות מאוד שצמודות לבית, זה שניים-שלושה דונם, אי אפשר לגדל בשטחים כאלה.
יוסי ישי: השטחים של תעוז ותרום נמצאים ליד אופקים.
יוסי ישי: לכל יישובי חבל עדולם וליישובי מבואות ירושלים אין קרקע, אז את השטחים הקטנים סמוך לבית הם עושים לולים וכרמים.
אמנון כהן: ממש מוזנח, גם הפרנסה.
יוסי ישי: זה שניים-שלושה דונם, אין כדאיות לעבד שטחים כאלה היום בגלל ההתייעלות.
אמנון כהן: - - - צריך לסבול קשה.
יוסי ישי: אין פה מקום, אנחנו נרחיב מעט בעניין מה שאנחנו עושים ברפורמות.
יוסי ישי: כאן אתם רואים את מה שקורה במשק המים.
יוסי ישי: בשנות ה-70 החקלאות צרכה כ-1.7 מיליארד קוב שמתוכם מעל למיליארד קוב מים שפירים.
יוסי ישי: מאז הגדלנו את התוצרת, שיפרנו את איכותה, וב-2010 ירדנו לכ-1.1 מיליארד קוב מים בסך הכול, כאשר רק 40% מתוכם הם מים שפירים, 40% מתוכם הם מים קולחים ועוד 20% מים מליחים.
יוסי ישי: אין עוד מדינה בעולם שעושה שימוש במים שוליים כדי להפיק תוצרת חקלאית באיכות כזו, אין מדינה שהגיעה למימדים כאלה של שימוש במים שוליים.
יוסי ישי: למעשה, החקלאות הפכה לקולט מרכזי של הקולחים בישראל.
יוסי ישי: אם החקלאות לא היתה צורכת את הקולחים, ראש עיריית רעננה לשעבר יודע שהעירייה צריכה היתה לשלם כ-3 שקלים לקוב כדי להביא את איכות הקולחים למצב שניתן לשפוך אותם לים.
יוסי ישי: זה שהחקלאות צורכת אותם יוצר מצב של win-win, החקלאות נהנית ממים זולים יותר ואספקתם מובטחת בגלל שקולחים זורמים כל השנה – זה לא כמו במים שפירים, כשאין מים אתה מקבל פחות מים – אבל גם לעיר זה פתרון, זה מפנה להם את הקולחים במחיר מוזל.
אמנון כהן: אפשר לחזור לשקף.
יוסי ישי: אני אפתיע את אדוני ואת חברי הוועדה לגבי הפריון בענף החקלאות.
יוסי ישי: לפנינו שני גרפים, הגרף האדום שמאפיין את הפריון שקיים בכל ענפי המשק בישראל לעומת הגרף הירוק שמאפיין את הפריון בחקלאות.
יוסי ישי: הפריון בחקלאות, מחוסר ברירה, בגלל היעילות הגבוהה, הוא הרבה יותר גבוה מאשר כל ענפי המשק.
יוסי ישי: זאת למרות שמבחינת התמיכה בחקלאות – ואני מחזיק את הגרף של ה-OECD, אתם רואים את התמיכה בחקלאות במדינות העולם לעומת ישראל בצבע שחור – התמיכה בחקלאות כאן היתה כ-17% והיום ירדה ל-12% מהתוצר.
אמנון כהן: במה מתבטאת התמיכה?
אמנון כהן: מה זה תמיכה?
יוסי ישי: זה תמיכת הממשלה על כל מרכיביה, גם במחיר הקרקע, גם במחיר המים, גם בתמיכות ישירות – אדוני, חבר ועדת הכספים הרבה שנים – גם התמיכה העקיפה וגם התמיכה הישירה, אם אתה מכמת אותן לסכומים מהתוצר, התמיכה בישראל היא הרבה יותר נמוכה.
אמנון כהן: ואיך זה יחסית לחמש השנים האחרונות?
יוסי ישי: היא יורדת.
יוסי ישי: התמיכה ירדה עוד עכשיו, היא ממשיכה לרדת.
אמנון כהן: אני שואל כי יש היום שרה מאוד מוכשרת, יש לה קשרים בממשלה – משהו בלתי רגיל.
אמנון כהן: לכן, אם היא יכולה להעלות שם את מספר האחוזים - - -
יוסי ישי: לא, לא להתבכיין.
יוסי ישי: אני אמרתי את זה כדי להראות שלמרות התמיכה הנמוכה באופן יחסי למדינות העולם, ולמרות תנאי הפתיחה הקשים מאוד – של מים, קרקע ואחרים, עדיין אנחנו משיגים תוצאות גבוהות מאוד בתמיכה קטנה מאוד.
אמנון כהן: ואם התמיכה הזו היתה עולה ב-5%?
יוסי ישי: אין ספק שהיינו רואים שיפור.
יוסי ישי: קודם כל, הצרכן היה נהנה – המחירים היו ודאי יורדים מעבר למחירם היום, אבל אין ספק שגם החקלאי היה נהנה.
יוסי ישי: כמו שאמרתי קודם, עיקר המאמצים שלנו היום הם בכל מה שקשור במטרה השלישית – החקלאות המקיימת, חקלאות לטובת מטרות ציבוריות.
יוסי ישי: אני אמנה בקצרה, אנחנו מצויים בתוך פרויקטים מתקדמים מאוד של הפיכת כל ממשקי החקלאות והתאמתם לסביבה.
יוסי ישי: הפרויקט הגדול הראשון, שסיימנו כבר, הוא התאמת ממשק החלב.
יוסי ישי: אם אדוני ביקר וסייר – ואני מציע שאם לא עשה כך, אנחנו נארח אותו – הרפת בישראל הפכה להיות בועה אקולוגית סגורה מהמתקדמות בעולם, אין טיפת זבל שזורמת מהרפת החוצה.
יוסי ישי: כל הטיפול בזבל הבקר נעשה היום בצורה מסודרת, רווחת בעלי-חיים נשמרת, בריאות בעלי-חיים נשמרת, כמו גם בריאות הציבור.
יוסי ישי: אדוני הזכיר את עניין הלול, והענף הבא שאנחנו עומדים לעשות בו אותו דבר והוא כבר תוקצב – הוא ענף ההטלה.
יוסי ישי: אנחנו נהפוך ונתאים את ענף ההטלה לדרישות בריאות העוף, לרווחת בעלי-חיים, ולמניעת הפגיעה של זבל עופות, ואחרים, בסביבה.
יוסי ישי: הענף הבא בשרשרת הוא בריכות הדגים – יש בעיה כשמפנים את הדגים מבריכות הדגים, הם מזהמים את הנחל.
יוסי ישי: בצורה מסודרת, על פני שנים, אנחנו מעבירים את כל ענפי החקלאות לדרישות הסביבה.
יוסי ישי: אנחנו שינינו כיוון, וגם עם מעט התקציב שעומד לרשותנו, אנחנו מייעדים את כולו לטובת חקלאות של שטחים פתוחים וחקלאות עם תרומות ציבוריות.
יוסי ישי: אנחנו מרחיבים את השימוש בקולחים.
יוסי ישי: אנחנו מעודדים חקלאים בשטחים הפתוחים, בגידולי שדה, לעשות מינימום עיבוד כדי לא לפגוע במגוון הביולוגי של השטחים הפתוחים.
יוסי ישי: אנחנו מעודדים רעייה כדי לצמצם שריפות, ואחת המטרות המרכזיות בה אנחנו משקיעים עשרות מיליוני שקלים בשנה, היא החלפת ההדברה הכימית – הריסוסים למיניהם, בהדברה ביולוגית.
יוסי ישי: כבר היום, עשרות אלפי דונמים של פרדסים ומטעים מודברים בהדברה ביולוגית.
יוסי ישי: אנחנו קידמנו ופיתחנו שיטה – אנחנו מפזרים זבובים עקרים בפרדסים ובמטעים כנגד זבוב הפירות, והם מחליפים, למעשה, את ההדברה הכימית.
יוסי ישי: אני מניח שבתוך מספר שנים נפסיק לראות את המטוסים הצהובים שממשיכים לרסס את השדות, ובמקומם אנחנו מכניסים הדברה ביולוגית.
אמנון כהן: לגבי לולים – מה התוכנית שאמרת שיש עכשיו?
יוסי ישי: אנחנו הגענו כבר עם מקור תקציבי של 400 מיליון שקל, ואנחנו הולכים להתאים את כל ענף ההטלה לדרישות השונות.
אמנון כהן: הסתובבתי בצפון וראיתי הרבה מאוד לולים שהבעלים ממש חיסלו כי משהו לא כדאי להם, והפכו אותם למקומות לינה, באזור מירון למשל, מקומות לא כל כך ראויים.
אמנון כהן: למה אין גידולים?
זאב בילסקי: הם לא הצליחו לעשות קניון שם, אז בינתיים עשו צימרים, אתה יודע...
אמנון כהן: אם זה לא בנוי כלכלית וזה לא יכול לפרנס אותו, אז הוא מחפש דרך להתפרנס.
יוסי ישי: אני אסביר, אדוני קלע בדיוק בכל הנקודות.
יוסי ישי: אני אדבר על זה רבע דקה.
אמנון כהן: אלה לא אנשים של קניונים, אלה אנשים שרוצים להתפרנס בכבוד.
יוסי ישי: נכון, אדוני מדייק.
אמנון כהן: זה לא מרכז הארץ.
יוסי ישי: כ-70% מענף ההטלה נמצא במשק המשפחתי ביישובי הצפון, בקו העימות בלבנון.
יוסי ישי: מדובר בלולים קטנים.
אמנון כהן: אז כל מי שקטן – לא כדאי לו לחיות.
אמנון כהן: קטן – חסל.
יוסי ישי: לא, בשום פנים ואופן.
יוסי ישי: הפוך.
אמנון כהן: מה הוא יעשה?
אמנון כהן: יש לו שני דונם, הוא רוצה לגדל.
אמנון כהן: המדינה נתנה לו.