GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהים צרצור: הם מהווים 35% משטח העיר המזרחית.
אברהים צרצור: 50,000 יחידות דיור נבנו על אדמות אלה, מנווה יעקוב בצפון ועד לגילה והר חומה בדרום.
אברהים צרצור: הדבר המדהים והצועק לשמיים הוא, שפחות מ-600 יחידות דיור בסיוע ממשלתי כלשהו נבנו לאוכלוסייה הפלסטינית.
אברהים צרצור: האחרונה נבנתה לפני יותר מ-30 שנה, כבוד היו"ר.
אברהים צרצור: לגבי היתרי בנייה בירושלים המזרחית – מאז 1967 הנפיקה עיריית ירושלים פחות מ-4,000 היתרי בנייה בעיר המזרחית.
אברהים צרצור: מכוחם נבנו כדין כ-8,000 יחידות דיור, אולם בד בבד גדלה האוכלוסייה הערבית בתקופה זו בכ-200,000 נפשות.
אברהים צרצור: בשנת 1967 היו במזרח ירושלים 12,500 יחידות דיור, והיום יש כ-40,000 יחידות דיור.
אברהים צרצור: משמעות הדבר היא, שמשטר התכנון בירושלים המזרחית – דהיינו: הישראלית – לא נתן ולו ראשית מענה לצורכי השיכון של האוכלוסייה הפלסטינית הגדלה.
אורי מקלב: לפי הנתונים שלך זה 20,000 יחידות דיור.
אברהים צרצור: זו המסקנה שרציתי להצביע עליה.
אורי מקלב: למעלה מחצי.
אברהים צרצור: כן.
אברהים צרצור: אלה הסיבות שהביאו לבנייה בלתי חוקית.
אברהים צרצור: מסיבה זו, למעלה מ-50% מהדירות של העיר הערבית נבנו ללא היתרי בנייה.
אברהים צרצור: דירות אלו נתונות בסכנת צווי הריסה מתמדת.
אברהים צרצור: לכן, אני מבקש בישיבה הזו לפנות לכל הגורמים התכנוניים, הן בעיריית ירושלים והן בממשלת ישראל-משרד הפנים – אגב, לפני תקופה לא ארוכה קראנו בתקשורת שדווקא עיריית ירושלים הכינה תוכנית תב"ע שתשרת את האוכלוסייה הערבית במזרח ירושלים.
אברהים צרצור: מי שהתנגד ונתן הוראה כדי להקפיא את התב"ע היה שר הפנים.
אברהים צרצור: מה היתה הטענה שלו?
אברהים צרצור: שהתב"ע הזו נותנת יותר מאשר מה שנחוץ לאוכלוסייה הערבית בירושלים המזרחית.
אברהים צרצור: לכן, אם רוצים שוויון אמיתי בירושלים – אם אכן יש כאלה שרוצים באחדות אמיתית בירושלים.
אברהים צרצור: דבר שאני לא מאמין בו, אגב.
אברהים צרצור: - צריכים לפחות להתחיל בדברים המינימאליים ביותר: לתת זכות לגג, לבית, למקום מגורים לאלפי אנשים, שנמצאים עכשיו בסכנת השמדה, סכנת הריסה של ביתם.
אורי אריאל: סכנת השמדה?
אורי מקלב: סכנת השמדה לבניין.
אברהים צרצור: בניין זה העתיד שלהם.
אורי אריאל: ברוסיה התרסק מטוס, ואז הרדיו המקומי הודיע בדרמטיות: "התרסק מטוס עם 600 נוסעים.
אורי אריאל: כל הנוסעים ניצלו באש".
אורי מקלב: הוא אמר השמדה, ומיד אחרי כן גם הריסה.
אברהים צרצור: קורת גג זה דבר חיוני מאוד.
אברהים צרצור: בלי זה, אנשים נאלצים לעזוב את המקום.
אורי מקלב: תודה רבה לחה"כ אברהים צרצור.
אורי מקלב: זמננו מצומצם.
אורי מקלב: גברת ענתבי, בבקשה.
יעל ענתבי: אני חברת מועצת העיר ירושלים.
יעל ענתבי: יכול להיות שלחלק מהדוברים כאן הדיון הוא תיאורטי.
יעל ענתבי: אני מייצגת בעיריית ירושלים את שכונת פסגת זאב – שכונה הצמודה לאזור הנקרא "מחנה הפליטים שועפת".
יעל ענתבי: אני לא הייתי קוראת לו מחנה פליטים, כי בקושי יש בו שניים וחצי פליטים.
יעל ענתבי: רובם הם שוהים בלתי חוקיים מרמאללה, משכם ומכל מיני מקומות.
יעל ענתבי: אף אחד לא עושה בעניין הזה שום דבר.
יעל ענתבי: אנחנו בפסגת זאב, בנווה יעקב, בגבעה הצרפתית, סובלים יום-יום מאזלת היד של הרשויות.
יעל ענתבי: לפני זמן מה כתבתי מכתב לראש הממשלה, עם העתק לשר לביטחון הפנים, וביקשתי: "בואו תעשו סדר במקום הזה.
יעל ענתבי: זה מקום שנמצא מתחת לאף, וצובר תאוצה של בנייה בלתי חוקית, של רעש הגורם לאיכות סביבה לא טובה באזורים האלה".
יעל ענתבי: אגב, גם לתושבים הערבים.
יעל ענתבי: גם הם באים אליי בטענות: "תעזרי לנו לעשות סדר".
יעל ענתבי: אני מדברת על אנשים משכונת השלום, מראס חמיס.
יעל ענתבי: ראש הממשלה לא ענה לי, אבל מהמשרד לביטחון פנים ענו לי ואמרו: "כל בקשה של עיריית ירושלים להיכנס למחנה הפליטים שועפת, אנחנו מגבים, אנחנו נותנים, יש סדר".
יעל ענתבי: במילותיו: "משטרת ישראל מסייעת לעיריית ירושלים באבטחת הכוחות הפועלית באכיפת חוקי הבנייה, ככל הנדרש".
יעל ענתבי: זו פשוט זריית חול.
יעל ענתבי: כולנו יודעים, שבקושי המשטרה נכנסת למקום.
יעל ענתבי: כדי לא להאריך בדברים, הכנתי משהו קצר לקרוא, גם בגלל ההתרגשות מהמעמד מול חברי כנסת.
אורי מקלב: לא נראה לי שחברי מועצה, במיוחד של עיריית ירושלים, מתרגשים.
אורי מקלב: גם לא משולחן כזה.
אורי מקלב: השולחן שלכם יותר מפואר.
יעל ענתבי: זה כדי שיהיה יותר מסודר.
יעל ענתבי: חה"כ מקלב, אתה שאלת קודם אם עשיית הגדר גרמה לנו להדיר את רגלינו משם.
אורי מקלב: אמרתי, שלא היה פחות מסוכן לפני הגדר להגיע לאותם אזורים שחה"כ אריאל ציין.
אורי מקלב: גם לפני כן לא נכנסו למקומות האלה בלי משטרה.
יעל ענתבי: אני יכולה להגיד לך בוודאות שכן.
יעל ענתבי: לפני כן לא ממש התלהבנו, וכוחות הביטחון לא ממש התלהבו להיכנס.
יעל ענתבי: מרגע שבנו את גדר ההפרדה, אין כניסה לשם.
יעל ענתבי: זה כאילו חיץ.
יעל ענתבי: לא כאילו.
יעל ענתבי: ממש הגדרנו את הגבולות המחודשים של ירושלים.
אורי מקלב: אני גר בשכונת רמות.
אורי מקלב: זה 20 מטר מהבית שלי.
אורי מקלב: די בקצה.
אורי מקלב: אין גדר שם.
אורי מקלב: הכחולים לא נכנסים בלי ליווי.
אורי מקלב: גם אם רואים גנב של רכב מתחת לרכב, אף אחד לא נכנס.
אורי מקלב: זה גם בלי הגדר.
אורי מקלב: המצב הזה היה קיים גם קודם.
יעל ענתבי: בכל זאת,יש בזה משהו פסיכולוגי.
יעל ענתבי: ברגע שיצרנו את הגדר, יצרנו חיץ.
אורי מקלב: אני אמרתי, שהגדר לא צריכה לגרום לבעיה לאכוף את החוק, גם אם הגדר היא בשביל דברים אחרים ולא בשביל להוציא את החוק מאחורי הגדר.
יעל ענתבי: אני אומר לך עוד משהו: אנשים מרמאללה לא יכולים להיכנס חופשי לפסגת זאב.
יעל ענתבי: אנשים מרמאללה יכולים להיכנס חופשי לראס חמיס, שכונת השלום ומחנה הפליטים שועפת.
יעל ענתבי: זה יוצר אי, שבו כל אחד יעשה מה שהוא רוצה.
אורי מקלב: תסבירי למה פנית לראש הממשלה ולא פנית לראש עיריית ירושלים?
יעל ענתבי: השיחות עם ראש עיריית ירושלים נעשות כמעט על בסיס יומיומי.
אורי מקלב: מה הבעיה שלו עם האכיפה?
אורי מקלב: מה הוא אומר?
אורי מקלב: מי שממונה על אכיפת חוק תכנון ובנייה זו העירייה.
יעל ענתבי: ממה שנאמר לי, ידיו של ראש העיר ירושלים כבולות.
יעל ענתבי: אנחנו נשמע אחר כך את הדרג המקצועי.
יעל ענתבי: הוא לא יכול להיכנס, הוא לא יכול לעשות סדר.
יעל ענתבי: אני מסכימה עם חה"כ אברהים צרצור: אנחנו לא צריכים רק לאכוף את החוק, אלא גם לתת שירותים.
יעל ענתבי: רבותיי, מדובר כאן בהרבה כסף.
יעל ענתבי: לראש העיר ירושלים אין את הכסף גם לתת את השירותים וגם לעשות את האכיפה.
יעל ענתבי: כאן צריך התייחסות של האוצר לנושא הזה.
יעל ענתבי: מבחינתי, הדבר הטוב ביותר היה לעשות ניקיון במחנה הפליטים שועפת, לעשות פינוי-בינוי, ואז להחזיר את האנשים בצורה מסודרת.
יעל ענתבי: ראש הממשלה בנימין נתניהו התייחס בישיבת הממשלה מיום ה-23 לאוקטובר, לאכיפת החוק במגזר הערבי ומגזרי המיעוטים, ואמר באופן חד משמעי: "אין שתי מדינות.
יעל ענתבי: אין מדינה בתוך מדינה.
יעל ענתבי: אנו חיים במדינה אחת: מדינת ישראל, היא מדינה יהודית ודמוקרטית.
יעל ענתבי: אני זועק נגד האכיפה הלא שוויונית, הן בהיבט החיובי המצריך הנגשת שירותי משטרה, והן בהיבט המצריך אכיפה קפדנית יותר.
יעל ענתבי: יש תחושה בציבור שרמת האכיפה בקרב סוגי הציבור הללו נמוכה בהרבה.
יעל ענתבי: אני מחויב לשנות זאת.
יעל ענתבי: אני דורש אכיפה שוויונית בכל חלקי מדינת ישראל".
יעל ענתבי: לפי הפרסומים, ראש הממשלה הנחה את השר לביטחון הפנים, יצחק אהרונוביץ, לגבש בהקדם תוכנית להשוואת רמת האכיפה בכלל המגזרים.
יעל ענתבי: לפי מה שקיבלתי מהמשרד שלו, נראה שהוא חי בסוג של "לה, לה, לנד".
יעל ענתבי: כמו כן, ראש הממשלה קרא לאזרחי ישראל לדווח על כל מקרה פשע שיתקלו בו, ואמר: "יש לנו משטרה טובה, שתדע לטפל בכל מקרה".
יעל ענתבי: ברצוני לעדכן אתכם, כי בשכונות הירושלמיות, שועפת וענתא, לא קיימת אכיפת החוק במספר נושאים: האחד, עבירות בנייה.
יעל ענתבי: משטרת ישראל אינה מאבטחת את פקחי עיריית ירושלים באכיפת חוקי הבנייה.
יעל ענתבי: התוצאה היא: מאות מבנים, ביניהם רבי קומות, נבנים במקום ללא אישור בנייה וללא פיקוח.
יעל ענתבי: מבחינה סיסמולוגית, זה במקום הכי גרוע.
יעל ענתבי: רעידת אדמה אחת והכל נהרס.
יעל ענתבי: אני לא יודעת מי יהיה אחראי לכך.
יעל ענתבי: הנושא השני – עבירות איכות הסביבה.
יעל ענתבי: לא נאכפות עבירות רעש, כגון רמקולים מגני אירועי, מואזין, זיקוקי דינור.
יעל ענתבי: בנוסף, במקום שוהים המון שוהים בלתי חוקיים.
יעל ענתבי: כל הנ"ל גורם לכך, כי בשכונות אלו, אשר בשטח השיפוט של ירושלים ובשטח מדינת ישראל בפועל, אין ריבונות ישראלית.
יעל ענתבי: אזלת היד של כוחות הביטחון גורמת לנו התושבים בשכונות פסגת זאב, נווה יעקב והגבעה הצרפתית, סבל רב.
יעל ענתבי: התושבים חשים שהם חיים באנרכיה, והפסיקו להאמין באפשרות ליישם את שלטון החוק במדינת ישראל.
יעל ענתבי: ברשותכם, עוד שני משפטים.
יעל ענתבי: יש לי גם רעיונות.
יעל ענתבי: מה אני מציעה כדי לפתור את הבעיה?
יעל ענתבי: להעביר את הבידוק הביטחוני למזרח שועפת.
יעל ענתבי: היום יש לנו בידוק בטחוני בחלק המערבי של השכונה.
יעל ענתבי: זאת אומרת, כל התושבים הערביים יכולים, כמו שאמרתי לכם, להגיע משכם ומרמאללה, ישירות לראס חאמיס ומחנה הפליטים שועפת.
יעל ענתבי: אין שום בידוק.
יעל ענתבי: ככה אנחנו יוצרים אי בעייתי ביותר.
יעל ענתבי: אם יהיה לנו בידוק בצד השני, אנחנו נוכל להגביל את הכניסה שלהם.
יעל ענתבי: כלומר, להעביר את הבידוק הביטחוני למזרח שועפת.
יעל ענתבי: שם קיימת גדר הפרדה נוספת לרוחב כביש ענתות.
יעל ענתבי: אגב, זה כביש שהושקעו בו 150,000,000 שקלים וכבר 5 שנים לא נפתח לתנועה.
יעל ענתבי: בנוסף, חשוב מאוד להקים תחנת משטרה בלב שכונת שועפת.
יעל ענתבי: לערוך מבצעים של שבועיים-שלושה ולטהר את האזור מאלפי השוהים הבלתי חוקיים ששוהים בו.
יעל ענתבי: מבחינתם של קרוב ל-100,000 תושבי פסגת זאב ונווה יעקב, מדובר בהכרח ולא רק בדיון תיאורטי.
אורי מקלב: תודה רבה לך, חברת המועצה יעל ענתבי.
אורי מקלב: על חלק מהדברים שאת העלית פה לא נערכנו כדי לענות.
אורי מקלב: אני מניח, שבישיבות עבודה בין העירייה לבין הממשלה הדברים האלה צריכים לעלות.
אורי מקלב: אנחנו, כחברי השדולה למען ירושלים – אורי אריאל הוא אחד מיושבי הראש של השדולה – מוכנים לדון בכך, ואולי אפילו לקיים ישיבה מיוחדת.
אורי מקלב: היום אנחנו ממקדים את הדיון בנושא של הבנייה והאכיפה.
אורי מקלב: תיכף נשמע נתונים, האם מדובר רק בבעיה של אכיפה, האם מוצאים צווי הריסה, האם ננקטים פעולות אכיפה כאלה ואחרות ורק השאלה של הביצוע היא הבעיה.
אורי מקלב: תיכף נשמע יותר נתונים.
אורי מקלב: אנחנו ניתן רשות דיבור לעוד דוברים בנושא הזה, ורק אז נבקש שיענו.
יעל ענתבי: עוד דבר קטן: ההצעה של ראש העיר לשים את המנהל הצבאי באזור הזה, היא דבר שהגיע מחוסר אונים כי הוא לא יכול לאכוף את חוקי הבנייה במקומות האלה.
אורי מקלב: נשמע תיכף.
אורי מקלב: אני לא חושב שצריך להגיע למצב שהוא לא יכול לאכוף.
אורי מקלב: העירייה צריכה להוביל בעניין הזה.
אורי מקלב: צריך לבקש את עזרת הממשלה.
אורי מקלב: כפי שכאשר לא היה תקציב לעיריית ירושלים כל הכנסת ידעה שאין תקציב וצריך תוספת תקציב לעיריית ירושלים, כך גם אפשר לנקוט בפעולות הסברה ולעורר את המערכת, כולל המערכת הממשלתית, אם הנושא הזה מאוד חשוב לעיריית ירושלים.
אורי מקלב: רפאל אנג'ל מעטרת הכוהנים, בבקשה.
רפאל אנגל: אני באתי לדבר על הכותל המערבי.
רפאל אנגל: כולנו מכירים את הפנים שלו, את המקום הקדוש הזה לנו.
רפאל אנגל: לכותל המערבי יש גם חצר אחורית, שנקראת "הכותל הקטן".
אורי מקלב: זה במירכאות חצר אחורית.
רפאל אנגל: זה המצב.
אורי מקלב: "הכותל הקטן" אולי יותר קדוש.
רפאל אנגל: נכון.
רפאל אנגל: יש כאלה שאומרים שהוא גם יותר קדוש מבחינת הקרבה.
רפאל אנגל: הקדושה של המקומות האלה שווה.
רפאל אנגל: יהודים התפללו במקום הזה, וקיוו להתפלל במקום הזה יותר מ-2,000 שנה.
רפאל אנגל: כיום, יש שם הר של זבל – מזבלה מקומית.
אורי מקלב: חשבתי שיש שם בנייה בלתי חוקית.
רפאל אנגל: בסופו של דבר זה הוביל לבנייה בלתי חוקית.
רפאל אנגל: כיום יש שם הר של זבל, ומסיבה בלתי ברורה אין שם אכיפה בכלל, לא משטרתית, לא עירונית ולא שום דבר.
רפאל אנגל: מישהו, מתישהו, החליט שהפתרון של הר הזבל הזה הוא פשוט לכסות אותו בפח.
רפאל אנגל: לא להכניס את הזבל לפח, אלא פשוט לכסות את הזבל בפח.
רפאל אנגל: הלבישו על ההר של הזבל פח איסכורית, כאשר פח האיסכורית מכסה את הזבל.
רפאל אנגל: לא פינו את הזבל ואז שמו פח כדי שלא יזרקו שם זבל, אלא הפח מכסה את הזבל.
רפאל אנגל: הפח הזה גם מחובר לקיר ולרצפה עם בטון וברזלים, באופן בלתי חוקי לחלוטין.
רפאל אנגל: מתישהו בשנות ה-70, עיריית ירושלים עשתה עבודות תחזוקה במקום, בגלל בנייה בלתי חוקית אחרת, והשאירו שם פיגומים.
רפאל אנגל: בינתיים התושבים בסביבה זרקו זבל בין הפיגומים, מעל הפיגומים, בתוך הפיגומים.
רפאל אנגל: שנים לא עושים עם זה שום דבר.
רפאל אנגל: השאלה שלי היא כזו: לדבר הזה אין אכיפה בכלל.
רפאל אנגל: המשטרה לא נותנת אפשרות לאכיפה, גם לא לפינוי הזבל הזה שפוגע בכותל, שהוא אתר מורשת לאומית באופן יומיומי, וגם לא להשלכת זבל פשוטה ויומיומית, שאפשר למנוע אותה לפני שזה נהיה הר.
רפאל אנגל: המשטרה פשוט לא אוכפת.
אורי מקלב: יש אכיפה בתוך הכותל.
רפאל אנגל: אין אכיפה.
רפאל אנגל: המשטרה לא נותנת סיוע לעירייה לאכוף שם את החוק.
רפאל אנגל: אני מבקש, שהוועדה תקבע לוחות זמנים.
אורי אריאל: זה דומה לגשר המוגרבים.
אורי אריאל: אולי ישימו ליד הכותל הקטן כבאית, והם ישמרו שם.
אורי מקלב: זה לא עזר.
אורי אריאל: אז צריך כבאית גדולה.
אורי מקלב: או שלא עובדים שם.
אורי מקלב: זה לא הנושא המדויק שלנו היום.
אורי מקלב: זה נכון שיש שם חוסר אכיפה, אבל אנחנו דיברנו על בנייה בלתי חוקית.
אורי מקלב: בגלל החשיבות של הכותב הקטן, אני נתתי לך לדבר.
רפאל אנגל: ועדת חינוך החליטה כבר לפני שנה, שצריך לעשות משהו בעניין ולנקות שם.
רפאל אנגל: עד היום לא קרה שום דבר.
רפאל אנגל: זה נשאר במקום.
רפאל אנגל: אני מבקש, שהוועדה תקבע לוחות זמנים לפינוי הדבר הזה.
רפאל אנגל: יש שם חתיכת זבל, ואף אחד לא אוכף את החוק שם.
רפאל אנגל: צריך לאכוף את החוק ולפנות את הזבל.
אורי אריאל: זו גם פגיעה בחוק העתיקות.
אורי אריאל: הכותל מוגדר כעתיקה, וזו פגיעה חמורה ומשמעותית בחוק העתיקות, מעבר לכל מה שנאמר, בלי להפחית מהערך של מה שנאמר.
אברהים צרצור: יש כל כך הרבה פגיעות בירושלים המזרחית, גם במקום הקדוש הזה.
רפאל אנגל: צריך לאכוף את החוק, וצריך שהכנסת תוודא שזה נעשה.
אורי מקלב: הכנסת פתוחה לדון בכל הדברים האלה.
אורי מקלב: עמותת רגבים, בבקשה.
בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע מה יסבירו כאן נציגי שלטון החוק.
בצלאל סמוטריץ': אני מבקש, ברשות אדוני היו"ר, להקריא מתוך עמדת פרקליטות המדינה שהוגשה לפני חודש, ביום 11 לדצמבר 2011.
בצלאל סמוטריץ': בעתירה שאנחנו הגשנו לבית המשפט המחוזי, פרקליטות המדינה בשם ראש הממשלה, היועץ המשפטי לממשלה והוועדה המחוזית לתכנון ובנייה, מחוז ירושלים, ומשטרת ישראל.
בצלאל סמוטריץ': התשובה הונחה בפני חברי הכנסת.
בצלאל סמוטריץ': אני מפנה לסעיף 34: "החל משנת 2005, נוכח שינוי המצב הביטחוני שבכפר עקאב, לא בוצעה כניסה של מפקחים מטעם יחידת הפיקוח אל הכפר".
בצלאל סמוטריץ': כלומר, 7 שנים, החל משנת 2005, לא בוצעה כניסה של מפקחים אל מתחם הכפר.
אורי אריאל: מפקחים של מי?
בצלאל סמוטריץ': של ועדת תכנון ובנייה של עיריית ירושלים.
בצלאל סמוטריץ': לא בוצעו הריסות.
בצלאל סמוטריץ': פשוט לא בוצעה כניסה של מפקחים.
בצלאל סמוטריץ': מנתונים שהתקבלו מאת עיריית ירושלים, עולה כי גם העירייה לא נכנסת לאזור הכפר מזה 15 שנה.
בצלאל סמוטריץ': עיריית ירושלים לא נכנסת לשטח הכפר, לא לשירותים מוניציפאליים ולא לאכיפה, מזה 15 שנה.
בצלאל סמוטריץ': אני מקריא מתוך עמדת מדינה, שהוגשה לבית משפט לפני פחות מחודש.
בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע מה יגידו על זה הנציגים הנכבדים שיושבים כאן.
בצלאל סמוטריץ': ההסברים הרחבים, שמובאים לזה החל מסעיף 26 מאותה עמדת מדינה, מדברים על איומים בטרור, בירי מנשק קל, בקבוקי תבעירה ויידויי אבנים, עד כדי התקלחות אזורית כולה, רק בגלל פעולות אכיפה בכפר עקאב.
בצלאל סמוטריץ': אני מדגיש, שאנחנו מדברים על אזור, שלפי חוק יסוד ירושלים בירת ישראל הוא בריבונות מלאה.
בצלאל סמוטריץ': אגב, חוק היסוד קובע במפורש שאין שום זכות לאף גורם להעביר איזשהו סממן הקשור בריבונות לגורם אחר.
בצלאל סמוטריץ': השאלה כמובן, אדוני היו"ר, היא לא רק שאלה שלה בנייה בלתי חוקית אלא גם שאלה של ריבונות: האם מדינת ישראל אוכפת את ריבונותה באזורים האלה, כפי שמתחייב מהוראות חוק היסוד, או לא.
בצלאל סמוטריץ': הבוקר ב-05:30 לפנות בוקר הרסו פקחי המנהל האזרחי מתחם חממות חקלאי באזור עמק שילה.
בצלאל סמוטריץ': מדובר בחקלאות על אדמת מדינה שהוקצתה לחקלאות כדת וכדין.
בצלאל סמוטריץ': לא ברור, האם צריך בכלל היתר בנייה כדי לבנות חממות חקלאיות.
בצלאל סמוטריץ': איכשהו כל המערכות הגדולות האלה מוצאות את האומץ להתמודד מול הפרות חוק, ככל שהן בכלל כאלה פעוטות, במגזרה היהודי, ומתגלות בשיא חולשתן, שלא לומר מערומיהן, כאשר מדובר על אכיפת חוק במגזר הערבי.
בצלאל סמוטריץ': קשה לדבר על אמון בשלטון החוק כאשר זאת התמונה העגומה.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו כמובן מברכים את הוועדה על הדיון.
בצלאל סמוטריץ': אגב, זה דיון שני.
בצלאל סמוטריץ': למיטב זכרוני, חברת מועצת העיר העלתה את אותם הדברים גם בדיון הקודם.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו כמובן נשמח להתקדם מדיון לדיון.
אורי מקלב: האם אתה מודע לכך, שראש עיריית ירושלים הציע לאחרונה להפריט את הכפרים האלה מתחום סמכותו ומתן השירותים.
בצלאל סמוטריץ': זה בניגוד מוחלט לחוק יסוד ירושלים.
אורי אריאל: זה מנוגד באופן ישיר ובוטה – ואני לא רוצה להשתמש במילים יותר חריפות - נוכח חוק ירושלים.
אורי אריאל: אני ישבתי אצלו בביתו, והסברתי לו את זה.
אורי אריאל: אף אחד לא יכול, בטח לא ראש עיריית ירושלים, לצאת נגד חוק ירושלים ונגד הריבונות בירושלים.
אורי מקלב: השאלה היא את מי הוא מייצג בהצעה הזו, את עצמו או את תושבי ירושלים.
יעל ענתבי: את עצמו.
יעל ענתבי: זה לא עבר במועצת העיר.
אורי אריאל: מה זאת אומרת?
אורי אריאל: מה השאלה?
אורי אריאל: זו שאלה רטורית.
בצלאל סמוטריץ': בשלב הבא אנחנו נעביר למנהל האזרחי גם את אזור ואדי עארה ואת הנגב.
בצלאל סמוטריץ': יש הרבה מאוד אזורים שאפשר להעביר לשלטון צבאי.
בצלאל סמוטריץ': היינו שם, כידוע, עד תחילת שנות ה-70.
בצלאל סמוטריץ': זה לא הביא לשום דבר טוב.
אברהים צרצור: אולי זה עניין של הממשלה ולא שאלה של העירייה.
אורי מקלב: אבל היה מעניין לשמוע, איך העירייה נותנת את שאר השירותים בשכונות האלה, איך מפנים אשפה ומה עם נושא של החינוך בעיר.
אברהים צרצור: שירותים לא ניתנים לשכונות האלה, אדוני היו"ר, מזה הרבה שנים.
בצלאל סמוטריץ': 15 שנה.
בצלאל סמוטריץ': כותבת את זה העירייה בצורה רשמית.
אברהים צרצור: כנראה, שממשלת ישראל מתכננת בצורה רצינית להתנתק מן השכונות האלה ולהעביר אותן.
יעל ענתבי: אני מזכירה לך, שיש עונש חמור מאוד להעביר שטחים מישראל למדינות אחרות בצורה כזו.
אברהים צרצור: ביום מן הימים תצטרכו להעביר.
אברהים צרצור: תאמיני לי.
אורי מקלב: אריק קניג מקרן אדמות ישראל, בבקשה.
אריה קינג: במזרח ירושלים יש מדיניות אפרטהייד נגד יהודים.
אריה קינג: זה קורה מאז 2005, שעה שכל ערבי שגר בראס חמיס, כפר עקאב, קלנדיה רשאי להגיע לתל אביב, ללוד, ליפו, לנתניה וכמובן למרכז ירושלים, ואף יהודי לא רשאי להיכנס לאותן שכונות.
אריה קינג: אותו דבר לגבי אכיפת חוק התכנון והבנייה.
אריה קינג: אני אקריא פה מכתב, שחתום עליו עו"ד דני לידמן, התובע העירוני: "לאור שינוי תוואי מכשול עוטף ירושלים, שינוי עמדת משרד הביטחון הודות הסכנה הביטחונית הנשקפת מהמבנה נשוא צו ההריסה – מבנה שבנה אותו אבו סנן החמיס – וכן העובדה כי המבנה נמצא מצידו הפלסטיני - ככה כותב תובע עירוני של עיריית ירושלים.
אריה קינג: – של המכשול הביטחוני המשיב.
אריה קינג: כלומר, עיריית ירושלים מסכימה לביטול צו ההריסה.
אריה קינג: שמעתם טוב.
אריה קינג: בגלל שמשרד הביטחון שם את החומה, היה צו הריסה ודני לידמן החליט לבטל את צו ההריסה.
אריה קינג: מי שחושב, חה"כ מקלב, שלחומה אין משמעות יומיומית על פעילות העירייה, זו דוגמא אחת.
אריה קינג: דוגמה שנייה: בחלקה שנמצאת בבעלות יהודים, חלקה 303 בכפר עקאב – מי שירצה אחר כך יוכל לראות את הוילות עם בריכות השחייה שבנו שם על אדמות יהודים.
אריה קינג: 22 דונם.
אריה קינג: אנחנו מלווים זאת בתמונות מהיום שחפרו, מהיסודות.
אריה קינג: עיריית ירושלים, כפי שאמר קודם בצלאל, מסרבת להגיע לשם.
אריה קינג: כאשר שואלים אותי למי אני מאמין, לעיריית ירושלים או למשטרה, אני אומר למשטרה.
אריה קינג: עיריית ירושלים, לדעתי, מעולם לא ניסתה באמת להגיע למקומות האלה.
אריה קינג: אני עם הטוסטוס המעפן שלי מגיע לשם.
אריה קינג: הטוסטוס שלי עם שני גלגלים מגיע למקומות האלו.
אריה קינג: איזו סכנה ביטחונית יש שם?
אריה קינג: אני לא מאמין שעיריית ירושלים באמת פנתה ובאמת התכוונה לזה.
אריה קינג: כמות הבנייה שיש שם היא כזאת שהם ודאי ראו.
אריה קינג: דבר שני, לא צריך אפילו להגיע למבנים.
אריה קינג: לגבי חלק מהמבנים אפשר לעמוד בצד הפנימי של החומה או של הגדר – לצערי – ובמרחק 5 מטרים מעבר לגדר אפשר לראות את הבניין ולהוציא לו צו הריסה.
אריה קינג: התובע העירוני כותב במכתב הזה - שהוא מכתב שהופנה לבית משפט לעניינים מקומיים בירושלים - שזה בגלל שהוא מצדו הפלסטיני.
אריה קינג: לא מובן לי איך הוא הגדיר כך את הדבר הזה.
אריה קינג: מה זה צדו הפלסטיני?
אריה קינג: זו ירושלים.
אריה קינג: אם בגלל זה צו הריסה מתבטל בירושלים, יש לנו בעיה חמורה עם ראש העיר.
אריה קינג: אגב, זה מתקופתו של לופליאנסקי.
אריה קינג: הבעיה היא עם הבירוקרטיה בעיריית ירושלים, שמנוהלת על ידי אנשי שמאל, וזה בא לידי ביטוי בהתנהלות היומיומית שלהם.
אורי מקלב: אני דוחה את דבריך.
אורי מקלב: אני בא מתוך עיריית ירושלים.
אריה קינג: זה מתקופת לופליאנסקי.
אריה קינג: דבר שני: מי שחושב שהערבים הם מסכנים ואין להם איך לבנות, כמו שחה"כ צרצור אומר - - -
אורי מקלב: בעיריית ירושלים יש חברי מועצה וראש עיר, שלא נחשבים מהמפה השמאלנית.
אריה קינג: יש לי הערה היסטורית: שכונות נווה יעקב ופסגת זאב נבנו על אדמות יהודים שהופקעו מיהודים.
אריה קינג: תתקן את הטעות הזו.
אריה קינג: בשנת 2010 מתוך 1100 יחידות דיור חדשות, שנתנו להן היתרי בנייה, 540 נתנו לערבים.
אריה קינג: לערבים לא מספיק מה שנותנים להם.
אברהים צרצור: איפה?
אברהים צרצור: באיזה מקום?
אריה קינג: בבית חנינה ובשועפת.
אריה קינג: בבית חנינה, בעסכריה, 60 תב"עות אושרו שם.
אריה קינג: רוצה את המספר?
אריה קינג: 7159 ב' ו-א'.
אברהים צרצור: מאז 1967 ועד היום אלה היחידות שאושרו.
אריה קינג: הם לא בונים בכוונה במקומות בהם מותר לבנות על פי היתר.
אריה קינג: מי שחושב שזה משהו שערבי עושה כדרך אגב כי אין לו ברירה, אז אני מבקש לחשוף פה את הקרן שעומדת מאחורי הבנייה הבלתי חוקית.
אריה קינג: אנחנו עשינו מחקר.
אריה קינג: מי שעומדת מאחורי הבנייה הזו היא חברה ישראלית, שרשומה ברשם החברות בישראל: מג'לס אלאסכאן.
אריה קינג: היא רשומה ברשם החברות בישראל, ומקבלת כספים מהקרן הסעודית לסיוע העם הפלסטיני.
אריה קינג: מי שהולך במזרח ירושלים, יכול לראות את השלטים שלהם.
אריה קינג: כלומר, לא צריך להיות בלש-גשש או שב"קניק.
אריה קינג: מופיע על הבתים, מי עומד מאחורי הבנייה הבלתי חוקית הזו: הרב הסעודית, קרן איראנית והבנק הערבי.
אריה קינג: מה ממשלת ישראל עושה?
אריה קינג: כלום.
אריה קינג: אלה כספים שמגיעים ממדינות אויב, ולא עושים כלום.
אריה קינג: מי שחושב, שאפשר להגיד: "הכל מעבר לחומה, ובגלל זה ככה זה נגמר" - - -
אברהים צרצור: דרך אגב, סעודיה איננה מוגדרת כמדינת אויב.
אריה קינג: אתה צודק.
אריה קינג: באמת יש לנו הסכם שלום איתה.
אברהים צרצור: רק תרשום את זה לפניך.
אורי אריאל: הם קיבלו תואר של חובבי ציון.
אריה קינג: אני רוצה להסביר איך הדברים מתנהלים, כי עוד מעט יאמרו, מני מהמשטרה ואופיר מהעירייה, איך הדברים מתנהלים במהלך הפיקוח בעירייה, ותראו את האפליה שישנה.
אריה קינג: אני אקריא לכם ציטוט מחקירה של מפקח בעיריית ירושלים, בשם יוסי מרום.
אריה קינג: על קרקע של יהודים שבתוך החומה, לפני שהיתה חומה, בנו 7 יחידות דיור לא חוקיות.
אריה קינג: פנינו בשנים 2002,2003,2004.
אריה קינג: מאחורי יושב עו"ד גבאי, עו"ד של בעל הקרקע.
אריה קינג: פנינו, ובמשך שש שנים עיריית ירושלים לא העיזה להגיע לשם.
אריה קינג: תנחשו מה קרה ביום שאנחנו הגענו?
אריה קינג: אני מקריא לכם מדבריו של יוסי מרום, פקח עיריית ירושלים: "אני הגעתי למקום הזה לפי מה שמשטרת ישראל וצה"ל הובילו אותי.
אריה קינג: הם נתנו לי סיוע לגשת למקום הזה, ולא נתנו לי סיוע לגשת למקומות אחרים".
אריה קינג: מה קרה באוגוסט 2008?
אריה קינג: פינינו את הערבים.
אריה קינג: מי שהיה בתוך הבית היו יהודים, ופתאום אפשר להגיע לשם.
אריה קינג: עיריית ירושלים נוהגת במדיניות של אפרטהייד-אפליה כנגד יהודים, והמשטרה משתמשת בזה.
אריה קינג: המשטרה קוראת להם: בואו תאכפו את החוק נגד יהודים, שיש להם בית קומתי אחד שקיים כבר שש שנים, כאשר מסביב יש בתים עם 8-14 קומות.
אריה קינג: לשם יוסי מרום לא יכול היה להגיע.
אריה קינג: למה?
אריה קינג: כי מי שחקרתי אותו אחר כך, מפקד מרחב עציון במשטרת ירושלים היום, נסים אדרי, הוא זה שנתן את ההנחיה.
אריה קינג: חקרתי אותו אחר כך.
אורי אריאל: מה זאת אומרת "חקרתי אותו"?
אריה קינג: חקרתי אותו אני בלי עורך דין.
אריה קינג: אני הולך בלי עורכי דין.
אורי אריאל: תגיד: דיברתי איתו.
אורי מקלב: בבית משפט.
אורי מקלב: מתוך פרוטוקול של בית משפט.
אריה קינג: מתוך פרוטוקול של בית משפט.
אורי מקלב: אתה שאלת אותו.
אריה קינג: שאלתי אותו בחקירה נגדית בבית משפט: "האם זה נכון שאתם הפניתם אותו רק לשם?", והנה התשובה: "מבחינתי, כל מי שרוצה להגיע, בכל זמן נתון, לפי הערכת מצב על מה שקורה בשטח, משטרת ישראל, מג"ב עוטף ירושלים, נותנת סיוע מלא ולא מובילה את המפקח לבית ספציפי.
אריה קינג: כפי שאמרתי, אנחנו לא מובילים, אלא מלווים ומסייעים".
אריה קינג: זה מה שאמרתי קודם.
אריה קינג: כאשר באמת מבקשים, המשטרה נותנת.
אריה קינג: יש פה משהו ברור: כוחות החוק משתמשים בסנכרון בין המשטרה לעירייה, כדי לפעול נגד יהודים.
אריה קינג: אני אסיים בדבר אחד: מי שחושב שזו רק החומה, אני אפתיע אותו.
אריה קינג: כולנו מכירים את הר הזיתים.
אריה קינג: מי שמבקר את הקבר של מנחם בגין, מוזמן גם לבקר בנכס שנבנה בגודל של 217 מטר, באופן לא חוקי.
אריה קינג: באוקטובר 2010 הוגשה התלונה שלנו, כאשר רק התחילו לחפור.
אריה קינג: מהחלון שם נראה הקבר של מנחם בגין.
אריה קינג: בנו מבנה לא חוקי בגודל של 217 מטר.
אריה קינג: הוגשה תלונה ביום שעקרו את העצים משם.
קריאה: זה מסגד.
אריה קינג: מסגד.
אריה קינג: חפרו ובנו.
אריה קינג: עיריית ירושלים קיבלה את התלונה באוקטובר 2010.
אברהים צרצור: של מי האדמה שם?
אריה קינג: אני לא יודע.
אברהים צרצור: אז תדע לך שזו אדמה פרטית.
אברהים צרצור: הגישו בקשה להיתר.
אורי מקלב: מדברים על מבנה בתוך מתחם בית קברות, גם אם מדובר בשטח פרטי.
אריה קינג: זה שטח שמיועד לבית קברות על פי ע.מ 9.
אריה קינג: לא שונתה תב"ע שם.
אורי מקלב: לא משנה מהי הבעלות של השטח.
אברהים צרצור: זה שטח פרטי.
אורי מקלב: אולי לא מדברים על אותו מבנה.
אריה קינג: זה שטח ש-ע.
אריה קינג: מ9 מגדיר אותו כשטח לבית קברות יהודי.
אריה קינג: התלונה הוגשה כבר ב-2010, כאשר רק ב-21 ליוני 2011 העיז מהנדס העיר להוציא צו הפסקת עבודה ואישור שימוש, וגם על זה מצפצפים.
אריה קינג: עד היום הזה, כולל במוצאי שבת, הם ממשיכים לעבוד ולהרחיב את המבנה.
אריה קינג: גם שם, התשובה של המשטרה היתה שזו רק הרחבת מבנה שירותים.
אריה קינג: העירייה אומרת, שהמשטרה לא מלווה.
אריה קינג: אני נוטה להאמין, במקרה הזה, למשטרה.
אורי מקלב: לעניות דעתך.
אריה קינג: לעניות דעתי.
אורי מקלב: אופיר מאי, מנהל מחלקת הפיקוח על הבנייה, בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע נתונים יותר רחבים ממה שידוע לכם על ההיקפים של הבנייה, על צווי הריסה שהוצאו ולא בוצעו.
אורי מקלב: האם יש גם מקרים שבכלל לא הוצאו צווי הריסה או לא ננקטו שום אמצעים מנהליים שהם לא משפטיים?
אורי מקלב: תתייחס גם לנתון עליו דיבר חה"כ צרצור, בנוגע ליחידות הדיור.
אורי מקלב: לפי מה אתם מדברים, לפי יחידות דיור, לפי בניינים, לפי מטרים, בנוגע להיקפים הקיימים?
אורי מקלב: כמה צווי הריסה בפועל ביצעתם?