GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חמד עמאר: הקמת ושיקום מוסדות רווחה - העברנו את הכסף לשנת 2011 – העברנו 2 מיליון, ובנוסף, יש לו יתרות מהתוכנית הקודמת, שגם יש לבצע אותן.
חמד עמאר: הנצחה קבוצתית של חללי מערכות ישראל, שזה יד לבנים - העברנו את המיליון שקל, התוכנית לעידוד עסקים קטנים ובינוניים – העברנו את המיליון שקלים שהיינו צריכים להעביר השנה, ונבחר זוכה בירכא להפעלת מרכז העסקים הקטנים שם, ב-1.1 אמור להתחיל לפעול, הקמת והפעלת מרכזי הכשרה תעסוקתיים – זה נמצא בחשב הכללי לאישור, פרויקט השיקום החברתי ממשיך מהשנים הקודמות, העברנו להם את הכסף, את כל מה שצריך – 4 מיליון שקל, שיפוץ ואחזקת מבני דת, בתי תפילה ובתי קבורה למגזר הדרוזי – העברנו את כל הכסף – 3 מיליון שקל.
חמד עמאר: הרחבת אזורי תעשייה קיימים באזור התעשייה, הקמה – הוחלט להשלים את אזור התעשייה ב- - - ב-17 מיליון שקל.
חמד עמאר: הוחלט להקצות כסף לאזורי תעשייה בירכא, ג'וליס, אבו-סנאן, סג'ור ורמיה, והועבר החלק שלהם לשנת 2011.
חמד עמאר: שילוב רשויות מקומיות – אנחנו בדיונים עם משרד התמ"ת, עדיין לא העברנו להם כסף זה.
חמד עמאר: פיתוח תשתיות תיירות - משרד התיירות ביקש לדחות את זה ל-2012, כי יש לו יתרות גדולות מהתוכנית הקודמת, הוא עוד לא ניצל אותן, לכן ביקש שנתחיל להעביר לו כסף ב-2012.
חמד עמאר: מיתוג התיירות – העברנו, שיווק תיירות לביצוע – העברנו, קידום תוכניות מפורטות בקרקע - - - העברנו למשרד השיכון, גם משרד התחבורה, פיתוח שכונות ותיקות – העברנו את התקציב של 2011, הקמת ושיקום מבני ציבור גם העברנו, סבסוד פרויקטים למגורים, שזה סבסוד לחיילים משוחררים – לפי החלטת הממשלה, היתה צריכה לקום ועדה של האוצר, משרד ראש הממשלה, משרד השיכון כדי לקבוע את כללי הסבסוד והקריטריונים להורדת מחירי עלויות הפיקוח והמחיר למשתכן.
חמד עמאר: הוועדה סיימה לפני חודש את עבודתה.
חמד עמאר: העברנו את הקריטריון ואת הכסף למשרד השיכון.
חמד עמאר: מינהל מקרקעי ישראל אמור להתחיל לשווק בשבועות הקרובים את 800 היחידות שנבחנות כרגע – אפשר לשווק אותן באופן מיידי, אז העברנו את כל הכסף, זה מוכן וזה יוצא לדרך.
חמד עמאר: הסעיפים שקשורים לדליה, עוספייה ומרער הועברו במלואם למשרדים – 32 מיליון שקל.
חמד עמאר: נציג משרד החינוך, בבקשה.
רימון סאבא: מבחינת בינוי כיתות, מינהל הפיתוח תקצב ב-6-5 שנים של התוכנית סך של 83 מיליון שקל, שמתוכם 47 מיליון שקל נטו זה בינוי כיתות, כלומר תקצבנו מעבר לסכום.
מגלי והבה: אני מבקש שתציג לנו כמה כיתות לימוד חסרות בכל הרשויות, כמה מתוכנן לבנות, וכמה ימשיך להיות חסר אחרי התכנון שלכם, ואז תאמר כמה שילמת.
רימון סאבא: זה נתון שאין לנו אותו עכשיו.
רימון סאבא: מבחינת היעד שהוצג בתוכנית, עברנו את היעד.
רימון סאבא: בדיעבד, תקצבנו 83 מיליון שקל, ומתוכם 47 מיליון שקל - בינוי כיתות נטו.
רימון סאבא: מבחינת הנתון שביקש חבר הכנסת לדעת, אין לי את זה עכשיו.
חמד עמאר: אתה יכול להעביר את זה לוועדה, ואנחנו נעביר את זה לחברי הכנסת.
מגלי והבה: אנחנו יודעים על 8,000 כיתות לימוד חסרות לכל המגזר הלא יהודי.
חמד עמאר: מבחינת ביצוע של בניית כיתות לימוד מה קורה?
רימון סאבא: עוברים את היעד.
וגיה כיוף: אם עוברים את היעד, למה יש דחיות של בקשות?
וגיה כיוף: כשאני מבקש בית ספר ומקבל דחייה, איך אני עובר את היעד?
חמד עמאר: אני מבקש שתרשום את שאלתך, ותשאל אותה בסוף.
חמד עמאר: אני רוצה שננהל כאן דיון פורה.
חמד עמאר: קידום ותגבור החינוך, בבקשה.
מוהנא פארס: קודם כל, אני מאשר את דבריו של נציג משרד ראש הממשלה, שהועברו בחודש האחרון 17 מיליון שקל לטובת התוכנית הפדגוגית של המשרד.
מוהנא פארס: אמנם זה הגיע באיחור – עשינו את כל התוכניות כדי לשריין את התקציב הזה ל-2012.
חמד עמאר: ב-2012 עוד 31 מיליון שקל אמורים לעבור.
חמד עמאר: ה-31 בנויים מ-17 ועוד 14 השתתפות המשרד.
חמד עמאר: חלק מהפעילויות שהצהרנו עליהן בתוכנית, ביצענו אותן על אף שהתקציב לא הגיע, כלומר למרות שהתקציב הגיע באיחור המשכנו בפעילות, כמו תוכניות לבה פדגוגיות, ופה ראשי רשויות יכולים להתייחס גם לזה, שכיום מתקיימת בכל בית ספר פעילות פדגוגית ענפה בנושא תוכניות לבגרות, תגבורים למקצועות הלבה.
חמד עמאר: בתי ספר עובדים כמעט נון-סטופ בכל מקצוע – זה לאור התקציב שאנחנו מזרימים לבתי הספר.
חמד עמאר: בנוסף, אנחנו הולכים לחלק מלגות לסטודנטים דרוזים - את זה הצלחנו לעשות גם בתקציב 2011, בסכום 2.6 מיליון שקל.
חמד עמאר: כבר פרסמנו את המלגות, ויש כ-1,500 בקשות למלגה.
חמד עמאר: אני מאמין שבינואר-פברואר נחלק את הסכום התקדימי הזה.
חמד עמאר: ב-2011 הצלחנו גם לתקצב ב-8.5 מיליון שקל מתקציב המשרד בנושא גילאי 4-3, והקדמנו את ועדת טרכטנברג, שביקשה שכל גילאי יעבדו במתכונת של חובה.
חמד עמאר: כל גני הילדים ב-4-3 במגזר הדרוזי, אם הם בתוך הצו או לא בתוך הצו, הם עובדים כמו כל גני הילדים.
מגלי והבה: אתה אומר שכל הגנים שלנו, טרום חובה, אני ידעתי שהיו בהסדר, ועכשיו אתה אומר שהיו כאלה שלא.
מוהנא פארס: יש ישובים שמתוך הצו, נאמר קו עימות וכאלה, שהם כדת וכדין מקבלים תקצוב, אבל בגלל שיש ישובים שיצאו מהצו בגלל החלטת בג"ץ, דאגנו לכך שכל הישובים ייכנסו באופן חריג.
מוהנא פארס: כל הישובים בגילאי 4-3 מתוקצבים בתקצוב, וזה עלה למשרד כ-8.5 מיליון שקל.
מוהנא פארס: לקראת 2012 אנחנו מוכנים להמשיך את הפעילות, אבל במיוחד בפעילות בנושא של קידום הנוער והקהילה.
מוהנא פארס: השנה למרות התקציב שלא הגיע, הצלחנו להעביר רק 2 מיליון שקל – מיליון שקל דרך חברת מרמנט לארבעה ישובים ועוד 1.1 מיליון שקל – אני מקווה שתוך כמה ימים יגיעו לישובים, וב-2012 אנחנו נתקצב את הסעיף הזה בלפחות - - מיליון.
משה דקלו: אבקש לרדת לרזולוציות נמוכות יותר בתחום הפדגוגי.
משה דקלו: אנחנו מצליחים לעבוד באופן מעמיק מאוד בשדרוג אחוז הזכאים לבגרות במגזר הדרוזי.
משה דקלו: אנו עוקבים אחר התוצאות, משקיעים בכל בית ספר, אנו מאתרים את הילדים ומלמדים אותם.
משה דקלו: עכשיו יש תהליך לקראת בחינות בגרות במועד ינואר, של מאות ילדים לומדים בכל בתי הספר במערכת.
משה דקלו: אנחנו מלווים את בתי הספר באמצעות ימי הדרכה לבתי הספר וליווי מקצועי.
משה דקלו: בנוסף, יש כ-5 מיליון שקל שעובדים בתוך בתי הספר ובגני הילדים.
משה דקלו: יש פרויקט אוריינות מוצלח מאוד שעובד בגני ילדים, בקרוב ל-150 גני ילדים, שמלמדים את הילדים יחד עם ההורים, איך להיעזר במחשבים, והפרויקט הזה מתקדם.
משה דקלו: יש לומר שהעיכוב הזה בהעברת הכספים מקשה עלינו כמבצעי תקציב לבצע שני תהליכים: אחד, לתכנן ולשמור על הכסף בתוך המהלך, אך גם לשמור אותו לשנים הבאות, כי זה כסף שנמצא בידיים.
משה דקלו: אנו מקווים שנצליח במהלך הזה של השבועיים של דצמבר עדיין לשמור על הכסף, שלא יברח לנו חזרה לאוצר.
משה דקלו: אתמול חברי מוהנא פארס ואני היינו בשיחת מרתון עם מנכ"לית משרד החינוך, כדי לראות איך אנחנו משמרים את התקציב הזה, כי היתה פה תקלה, ואנחנו זקוקים לו.
חמד עמאר: אילו שיפורים יש לנו בבגרות בשנתיים-שלוש האחרונות?
חמד עמאר: בשנה הקודמת-קודמת הצלחנו להרים ב-8.8 אחוז את הבגרות, בשנה שעברה הצלחנו- - -
סעיד נפאע: בזכות בית ספר אחד.
סעיד נפאע: זה בניגוד לכללים, לומר איזה בית ספר, כי זה כתם על מנהלים אחרים.
חמד עמאר: זה לא כתם.
חמד עמאר: זה מפורסם, זה הכול שקוף.
חמד עמאר: אנחנו גאים בילדים הדרוזים, שמצליחים לעשות הישג בלתי רגיל במערכת הבחינות של הבגרות.
חמד עמאר: אני מנהל אגף הבחינות היום, והייתי לפני כן במקום אחר.
חמד עמאר: זה לא רגיל, ואני מנהל את תוכנית קדם עתידים – התוכנית הזאת החליטה יחד עם עמותת - - - להיכנס לכל בתי הספר הדרוזיים בגורף, יחד עם פרויקט גדול וחדש, שאנחנו עושים את זה עם תת-אלוף חסון חסון בכניסה לקראת מסלול מחקר בטכניון, אבל מהלך שאנחנו רוצים להוביל לקראת 200 חוקרים בטכניון של ילדים דרוזיים מצטיינים.
חמד עמאר: יש החלטת ממשלה אחרת, שעוסקת בבית הספר למדעים שבירכא, שהוא בית ספר מיוחד, על-אזורי.
חמד עמאר: המנכ"ל ד"ר שמשון שושני והשר גדעון סער הצליחו להעביר החלטת ממשלה.
מגלי והבה: חידשו החלטת ממשלה.
מגלי והבה: יש עכשיו חדשה.
מגלי והבה: אני אישית כתבתי מכרז מיוחד לשדרוג כל שש המעבדות בבית הספר הזה, העשרנו אותו בשעות לימוד, ויש שם 217 ילדים מופלאים שעושים הישגים.
מגלי והבה: יש שם כמה טייסים והרבה מאוד ילדים שלומדים רפואה מבית הספר הזה, כלומר זה בית ספר מאוד מוביל, ואנחנו משקיעים בו הרבה אנרגיות וחשיבה.
מגלי והבה: לגבי השתלמויות מורים, אנחנו בתוך מרכזי הפסגה, פיתוח סגלי ההוראה שלנו עושים השתלמויות למורים הן בהכנה לבגרות והן בהוראת השפה הערבית, שפת האם, והן במורשת הדרוזית .
מוהנא פארס: לגבי הישגים, במגזר היהודי יש לנו הרבה מה לעשות, אבל אנחנו צריכים לזכור שבשנות ה-90 היו 19 אחוזי בגרות במגזר הדרוזי.
ג'בר חמוד: האם זה בא לידי ביטוי בעלייה במספר הסטודנטים?
ג'בר חמוד: זה התוצר הסופי שאנחנו רוצים.
ג'בר חמוד: ב-2005, לפני התוכנית הקודמת - ופה אני חייב לומר שכל התקציב שיועד ב-2005 לתוכנית הקודמת, התקבל אצלנו במשרד – ב-2005 אחוז הסטודנטים הדרוזיים היה 0.5 אחוז; היום עומדים על 1 אחוז, כלומר פי שניים סטודנטים.
ג'בר חמוד: בעיקר סטודנטיות.
ג'בר חמוד: שלא יובן ממני שהכול ורוד; יש הרבה בעיות.
ג'בר חמוד: חינוך קשור לרשויות מקומיות, קשור להורים, להרבה גורמים.
ג'בר חמוד: אם לייחס את החינוך למשרד החינוך, זה טעות, אבל בכל זאת, יש עלייה יפה מאוד באחוזי הבגרות - פי שניים סטודנטים מ-2000 עד 2010 בטכניון.
ג'בר חמוד: היום לומדים 50 סטודנטים לרפואה בישראל.
ג'בר חמוד: נכון, מחציתם בנות- - -
חמד עמאר: זה ברכה, שמחציתם בנות.
מגלי והבה: אותם בנים מקבלים או עתידים או תוכניות אחרות.
מגלי והבה: האם הבנות מקבלות מלגות על כך שהן לומדות, ואין להן הכיסוי שיש לבנים שלנו מבחינת הטכניון?
מוהנא פארס: נקודה חשובה.
מוהנא פארס: הבנות הדרוזיות נופלות בין הכיסאות.
מוהנא פארס: הן מקבלות מלגות, לפחות את המלגה של משרד החינוך מקבלות בטוח, אבל אין להם מסות של מלגות.
מגלי והבה: חבל שהחשב שלכם לא פה.
מגלי והבה: למה אי-אפשר להקצות- - -
נסראללה חיר: ברגע שאנחנו שומעים את הדיווח, אנחנו יוצאים מכאן, שיש לנו מעל ומעבר.
נסראללה חיר: אני חושב שכל מה שדובר כאן – חלק נכון וחלק לא נכון.
נסראללה חיר: לגבי מר דקלו, בפברואר 2010 היתה ישיבה עם משרד החינוך ועם שר החינוך בבית ג'אן, והיה שם סיכום שיועברו 5 מיליון שקל לטובת תוכנית צדק.
נסראללה חיר: עד היום העבירו בסך הכול לרשויות שלא שייכים למרמנט מיליון ו-200 אלף שקל במקום 5, והורידו את זה השנה ל-50 אחוז, ואף אחד לא ראה עד עכשיו אגורה אחת, ויש לנו 16 אלף נערים שלא קיבלו את מה שצריכים לקבל ב-2010.
נסראללה חיר: אלה מספרים בדוקים.
נסראללה חיר: עד עכשיו שקל אחד לא עבר לתוכנית צדק למגזר הדרוזי.
נסראללה חיר: מרמנט לוקחת כ-25 אחוז מהתקציב לטובת הפעילות שהם עושים אותה.
נסראללה חיר: אנחנו מספיק ילדים מבוגרים כדי שייתנו את כל הכסף למועצות, ושהמועצה תנצל את הכסף.
נסראללה חיר: למה אני צריך פחות 25 אחוז?
נסראללה חיר: לא מספיק המאצ'ינג 40 אחוז במשרד החינוך?
נסראללה חיר: זה נשמע אחרת לגמרי ממה שמספרים לכם.
נסראללה חיר: בנוסף, לגבי כיתות לימוד, עד עכשיו נותנים שיפוץ לכיתת לימוד בסדר גודל של 70-50 אלף שקל.
נסראללה חיר: מה אתה יכול לעשות ב-70 אלף שקל?
מגלי והבה: לכל הישוב, אתה מתכוון.
נסראללה חיר: אני מדבר על מועצה – נותנים לה 70 אלף שקל.
נסראללה חיר: אם יש פרוטקציות, מגיעים ל-100 אלף שקל.
חמד עמאר: כמה הועבר לשיפוץ כיתות לימוד?
נסראללה חיר: אתן לך נתון מדויק, אבל זה לא הבעיה שלנו, אלא שלא מעבירים כספים – לא משרד החינוך ולא משרדים אחרים.
נסראללה חיר: יש רק שני משרדים שהעבירו כספים למגזר הדרוזי.
נסראללה חיר: אמרתי, תוכנית צדק, 5 מיליון שקל קיבלנו – אני מהאוצר, שמונה 5,500 תושבים, קיבלה 52 אלף שקל מתוך ה-5 מיליון – עוד לא קיבלה, אלא קיבלה אישור.
נסראללה חיר: דליה מונה כ-20 אלף תושבים, ומקבלת לפי החלוקה כ-150 אלף שקל, במקרה הטוב.
נסראללה חיר: נכון שיש הישגים ויש עלייה בהישגי הבגרות, אבל אנחנו עוד רחוקים, כי מי ששומע פה את המספרים שהיושב-ראש מקריא אותם, אומרים: הדרוזים קיבלו יותר ממה שמגיע להם.
נסראללה חיר: לא קיבלנו שקל אחד - לא בבניית כיתות לימוד, כי יש לנו חדרים מושכרים עד עכשיו בכל מועצה.
נסראללה חיר: שמישהו ירים יד מראשי המועצות, יגידו שאין להם חדרים שכורים לכיתות לימוד.
נסראללה חיר: בנוסף, דיברתי על השיפוץ.
נסראללה חיר: במקום שייתנו ויעלו את הכספים האלה לשיפוץ, לבתי ספר ולגני ילדים – אני מדבר על לא מושכרים- - -
חמד עמאר: כראש הפורום, עשית סקר, כמה כיתות לימוד חסרות במגזר הדרוזי היום?
חמד עמאר: כי לא הצלחתי לקבל את זה ממשרד החינוך.
חמד עמאר: לא תקבל את זה בחיים, בטח לא ממשרד החינוך.
חמד עמאר: אתן לך את הסקר – נעשה סקר.
חמד עמאר: חברי רימון סאבא דיבר על העברה של 47 מיליון שקל.
חמד עמאר: זה בכלל לא מהתוכנית הזאת אלא מתוכנית שהיתה ב-2006.
חמד עמאר: לאן זה עבר?
רימון סאבא: 47 מיליון שקל זה בינוי כיתות בין 2007 ל-2011, לא כולל 2006.
רימון סאבא: ובנושא השיפוצים, אנחנו תקצבנו מעבר ל-47 מיליון שקל, 31 מיליון שקל שיפוצים.
חמד עמאר: אני יכול לקבל רשימה של בתי הספר שקיבלו את ה-31 מיליון שקל?
רימון סאבא: כן.
קריאה: הוא כולל את הפיס בזה.
קריאה: זה פשוט לא נכון לומר.
נסראללה חיר: חבריי ממשרד החינוך לא הזכירו את נושא המתנ"סים בכלל.
נסראללה חיר: היה כסף במשרד ראש הממשלה לפני הרבה שנים, דובר להעביר 4 מיליון שקל למשרד החינוך, ומשרד החינוך יתקצב עוד 4 מיליון שקל.
נסראללה חיר: מה נעשה במגזר הדרוזי – מי שפשט רגל שם, זה סגור, ומי שרצה להמשיך לחיות, המיתו אותו בצורה מכוונת, ואין לנו יותר מתנ"סים.
נסראללה חיר: לאן הלך הכסף הזה אף אחד לא יודע, ומדובר פה על 8 מיליון שקל.
נסראללה חיר: בחורפיש, בבית ג'אן נסגר.
מגלי והבה: ראש מועצת עוספייה אומר לך – אומר:
מגלי והבה: אין אף מתנ"ס דרוזי פעיל בכל המגזר.
חמד עמאר: אני מכיר כמה מתנ"סים דרוזים פועלים, אז בואו ניתן נתונים מדויקים.
חמד עמאר: אני יודע שבג'וליס יש מתנ"ס, בסג'ור יש מתנ"ס.
סלמאן הנו: בג'וליס יש מתנ"ס גירעוני.
סלמאן הנו: אם לא נציל אותו, לא תמצא אף מתנ"ס בכל הישובים הדרוזים.
סלמאן הנו: בקריית שמונה, שאמרו שסוגרים את המתנ"ס, כל העולם קם על הרגליים האחוריות, ובמגזר הדרוזי סוגרים את כל המתנ"סים.
סלמאן הנו: אנחנו רוצים תשובות.
נסראללה חיר: לגבי תוכניות משרד החינוך, בפועל אתה לא רואה שום דבר.
נסראללה חיר: אנחנו שומעים את הנתונים שהקראת אותם, ומשרד ראש הממשלה ענה.
נסראללה חיר: המשרדים היחידים שנתנו עד עכשיו כסף זה משרד הרווחה ומשרד התחבורה.
נסראללה חיר: חוץ מזה אף אחד לא נתן שקל אחד, ואני אומר את זה במלוא האחריות.
חמד עמאר: חבר הכנסת מגלי והבה, בבקשה.
מגלי והבה: חברים, הישיבה של מעקב של ביצוע תקציב בין רשויות למשרדי ממשלה, אפשר שמנכ"ל משרד ראש הממשלה, שיעשה את הדיון הזה מולכם ותבואו אלינו לדווח לנו, אבל אנחנו כבר בישיבה - אמרתי גם לחברי חבר הכנסת חמד, שהישיבה היתה צריכה להיות בוועדת הכספים, כי שם אם משרד ממשלתי אומר על סעיף מסוים ועל כסף מסוים, אנחנו יכולים לבדוק אותו ויכולים לנקוט סנקציות.
מגלי והבה: אני רוצה לומר לחבריי ראשי הרשויות בעיקר, שאתם לא על המפה של מדינת ישראל.
מגלי והבה: יש סעיפים שהם צריכים להיות בבסיס התקציב, שצריכים לעבוד בלי ההתערבות שלכם, כלומר כל משרד צריך את המוטל עליו, שיעשה את מה שהוקצב לו בתקציב כמו כל רשות בישראל, אבל אמרו – נלך על תוכניות תלת-שנתית וחמש-שנתית.
מגלי והבה: אתמול הופתעתי בישיבה, שהביאו לנו שני סעיפים מ-2006 לאשר אותם.
מגלי והבה: על סעיף אחד, מכיוון שידענו, שאם לא נשמור אותו, הסכמנו להעביר אותו, אבל את הסעיף השני עצרנו, למשרד ראש הממשלה, בגלל ההתנהלות של חוסר ההתייחסות הרצינית לרשויות המקומיות ולכל מי שצריך לקבל כסף ממשרדי הממשלה.
מגלי והבה: אנחנו הצבענו בוועדת הכספים, שיועברו תקציבים כאלה ואחרים להתנחלויות - פי שלושה מתקציב המגזר הדרוזי, והעברנו תקציבים לראש הממשלה על טיסות שלו כמו הכסף שיכול לפתור לכם את בעיית החינוך.
מגלי והבה: ראשי הרשויות, אנחנו יכולים לסייע לכם בישיבה, לדעת מה נעשה ומה לא נעשה, אבל אם לא תידפקו על הדלת מול משרד ראש הממשלה, מול מנכ"ל משרד ראש הממשלה ותבקשו – לא יכול להיות שאושרה תוכנית בנובמבר בשנה שעברה- - -
חמד עמאר: החלטת הממשלה היא ב-13.2.11.
חמד עמאר: טוב.
חמד עמאר: אנחנו היום בסוף שנת התקציב, וכמעט לא הועברו כספים מהתוכנית הזאת, כלומר יאחסנו לכם אותה לשנים הבאות, כלומר בעוד כמה שנים תיהנו ממה שנהנים היום מתקציב 2006.
חמד עמאר: זה לא צריך לעבוד.
חמד עמאר: חבל – הזמן שלכם לנסוע מהצפון לפה זו נסיעה ארוכה.
חמד עמאר: שיהיה פה נציג אוצר, שיישבו פה אנשים שיתייחסו בצורה רצינית.
חמד עמאר: צריך לנהל תקציב מדינה כפי שאנחנו רואים ומתנהלים במשרדי הממשלה האחרים מול הרשויות האחרות.
חמד עמאר: היום הממשלה, כשיש לה 700 מיליון שקל להעביר ממשרד השיכון חזרה לאוצר, זה פשע על חטא, כי אני יודע כמה תוכניות מתאר וכמה חלוקת מגרשים לחיילים המשוחררים וכמה בעיות אתם סובלים מהן, ואתם לא שם, אז העיקר יש תוכנית, 681 מיליון ש"ח, אבל תכל'ס אין כלום.
חמד עמאר: חבר הכנסת סעיד נפאע, בבקשה.
סעיד נפאע: חשוב לקיים את הדיון הזה, עם כל הבעייתיות של הנושא, אבל אנחנו צריכים לשים את ידנו על החולי בנושא הזה, ואז לדעת איך להתקדם.
סעיד נפאע: אני מחזיק פה חומר של הממ"מ של הכנסת.
סעיד נפאע: מי שהזמין את המחקר הזה הוא חבר הכנסת חמד עמאר, וזה לקראת הדיון בתקציב המדינה לשנים 2012-2011, והמצב הוא כזה: תקציבים הצבועים למגזר הדרוזי ב-2012-2008 - משרד הפנים – מינוס 18 אחוז, סך הכול משרד החינוך מינוס 43 אחוז, משרד הבינוי והשיכון מינוס 39 אחוז, סך כל התקנות הצבועות בתקציב 2012-2011 יחסית ל-2009-2009 למגזר הדרוזי זה נסיגה של 38.9 אחוז.
חמד עמאר: למען הסדר הטוב, תן לנו תאריך המחקר.
חמד עמאר: תכף.
חמד עמאר: זו נקודת המוצא.
חמד עמאר: כשקמה צעקה כל כך גבוהה בכנסת לקראת אישור תקציב, באה התוכנית הזאת, שאני קראתי לה בולשיט, ולא סתם, כדי לנסות לכסות על הדברים האלה.
חמד עמאר: במקום שהתקציבים של הדרוזים יהיו חלק מחוק התקציב, הם נהפכים להיות חלק מהחלטה.
חמד עמאר: אתם יודעים מה ההבדל בין חוק להחלטה – איך מבצעים חוק, ואיך אתה יכול לפנות יותר מאוחר לערכאות ולהכריח אותם לבצע את החוק – הופכים את זה להחלטה.
חמד עמאר: זו נקודת המוצא וזו הנקודה החשובה.
חמד עמאר: עכשיו שמענו – אני לא מזמן קיבלתי מכתב, כולכם קיבלתם, חברי הכנסת, מיושב-ראש הפורום – אם כך מבצעים את התוכנית, וזה מה שהתרענו מלכתחילה – כשמדובר בהחלטה, זה כדי למסמס את כל העניין הזה, ולא חלק מהחוק.
חמד עמאר: אם מבצעים את ההחלטות כך – זה המכתב של יושב-ראש הפורום, שבמשרד הפנים בבעיה הכי קשה שיש לנו עניין הבנייה בכל המגזר מסכמים שלפני הפסח, ששבוע אחרי הפסח מקימים צוות כדי לקדם את העניין, ועד היום זה לא מתקיים, אתה מגיש שאילתא לשר הפנים, ואתה מקים את העולם, שאיך אפשר שההתייחסות תהיה כזו?
חמד עמאר: אני מצטער שאני מדבר בנימה הזאת.
חמד עמאר: כשהתקיים הפורום, אמרתי למנכ"ל ראש הממשלה: אתה סתם משקר על הדרוזים.
חמד עמאר: אני אנצל את ההזדמנות הזו שראשי הרשויות כולם יושבים פה.
חמד עמאר: אם אנחנו הולכים להתקדם בכל הנושא הזה, ולא כל שלושה חודשים לצעוק: לא העבירו, ולשמוע כל מיני מספרים, וסליחה – אני הולך להשתמש במילה בוטה – שטויות, צריכים לבוא ליום דיון עמוק, ולבדוק את כל הנתונים האלה, ולראות איך אנחנו מתקדמים כדי שזה באמת יתבצע ולא ימשיך להיות סתם.
חמד עמאר: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, השר לשעבר.
אבישי ברוורמן: סבח אל חיר.
אבישי ברוורמן: אני שמח להיות פה, כי אני רואה הרבה חברים.
אבישי ברוורמן: אני חושב שאחת הבעיות – יש לי כבוד ליושב-ראש ולכל אלה שיושבים פה - הבעיה היא איך להפעיל במסגרת המשטר הכושל של מדינת ישראל, כי המשטר במדינת ישראל, ואני הייתי שר שנתיים, הפלונטר הבירוקרטי הוא מהגרועים בעולם – אני אומר את זה בתור אדם שישב בצד שלכם, שניהל.
אבישי ברוורמן: הדרך היחידה כרגע, עד שנבנה פה משטר טוב יותר, עם שינוי שיטת המשטר, זה להפעיל כוח דרך ועדת הכספים.
אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח על הדיון הזה, ותכף אעבור לוועדת הכספים – אני ממלא מקום שם - אבל האשם הכין את העבודה, יש הדברים הקיימים, והשאלה מול האוצר היא מאוד פשוטה: הכספים עוברים או לא?
אבישי ברוורמן: כשהייתי שר ישבתי אתכם, ועשינו חלק מהדברים, לא נתנו לנו מספיק, אבל מה שנתנו התקדמנו – 70 אחוז מהחלטות ממשלה – יום אחרי שמחליטים אותן שום דבר לא קורה אחרי היום הזה.
אבישי ברוורמן: מה-30 אחוז שמחליטים לביצוע אמיתי בשטח, מגיע סכום קטן, לכן אנחנו בעידן שהתקשורת, העיקר זה יש פגישות.
אבישי ברוורמן: הדרך היחידה שלכם, ואתם כוח אדיר, שאתם עובדים יחד, ולא הפרד ומשול – תתחברו יחד, והכוח הוא בוועדת הכספים.
אבישי ברוורמן: לצערי, היתה פה טעות קולוסלית, שאני בממשלה דיברתי עם ראש הממשלה, אבל מישהו רצה פה תקציב דו-שנתי, וממילא זה קשקוש, כי אתם רואים כבר עכשיו עם המשבר בעולם - משנים אותו, אבל אז כל שנה היתה לך נקודה אחת לפחות שמול התקציב יכולת לסגור.
אבישי ברוורמן: פקידי הממשלה יכולים לעשות מה שהם יכולים לעשות.
אבישי ברוורמן: הם צריכים להגן על המשרד שלהם.
אבישי ברוורמן: לגבי יכולת הביצוע, תתחברו, תיצרו את הלחץ כדי שהסכומים שהובטחו, יעברו, והלחץ הוא דרך ועדת הכספים.
אבישי ברוורמן: מה שאוכל לעזור לכם – אני לרשותכם.
חמד עמאר: חבר הכנסת בילסקי.
זאב בילסקי: אני חושב שעיקר הבעיה פה זה משרד החינוך.
זאב בילסקי: כשאנחנו מדברים על החינוך, אנחנו מדברים על העתיד שלנו.
זאב בילסקי: משרד התחבורה נותן את שלו.
זאב בילסקי: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שכדאי שנעשה פגישה מרוכזת עם שר החינוך, מספר אנשים, ופשוט לשבת אחד-אחד.
זאב בילסקי: אני זוכר אילו סכומים רעננה קיבלה לשיפוץ בתי ספר.
זאב בילסקי: כשאני שומע שפה מקבלים 70 אלף שקל, לישוב לשפץ בתי ספר, בתא הראשון של השירותי גמרת את הכסף.
סעיד נפאע: אולי תאמר באמת כמה קיבלה רעננה?
זאב בילסקי: הרבה מאוד כסף.
זאב בילסקי: אגב, אחד הדברים זה ראשי הרשויות.
זאב בילסקי: יש ראש רשות ויש ראש רשויות.
זאב בילסקי: אנחנו במקום שאתה צריך לדעת איך להתחבר ולא לצאת משם – לבוא בבוקר, לשבת במשרד, לומר לו: אני לא זז מפה עד שאני לא מקבל עכשיו את הכסף, וההוא של השיפוצים.
זאב בילסקי: משרד החינוך הוא משרד מאוד רציני, עם תקציבים גדולים מאוד, עם אפשרויות לעזור, ויש שר חינוך שיודע את העבודה שלו.
זאב בילסקי: אני חושב שכדאי שנקיים ישיבה אצל שר החינוך עם הנתונים, עם כל מה שקורה, ולהתחיל.
זאב בילסקי: זה המסד.
זאב בילסקי: על זה אנחנו נגדל את הכול.
זאב בילסקי: מזה יבואו הסטודנטים, יבואו המנהיגים, יבואו קציני הצבא.
זאב בילסקי: כל זה מתחיל מגיל 3, ולראות, מה קיבלו רשויות אחרות, להשוות, ולהביא את הצדק החברתי לאותו מגזר שכל כך חשוב לנו שיקבל את מה שמגיע לו ואפילו קצת יותר, ואני מוכן גם על חשבון רעננה.
חמד עמאר: משרד הרווחה, בבקשה.
מונל אברהם: פנינו לכל הרשויות הדרוזיות המופיעות בהחלטה.
מונל אברהם: קיבלנו פניות מהם, דנו ואישרנו תקציב של 14 מיליון שקל, למרות שפורמלית רק 4 מיליון שקל היו לנו השנה.
מונל אברהם: העברנו הרשאות לכל הישובים הדרוזיים.
מונל אברהם: רק אתמול אחר הצהריים אושר התקציב שלנו בוועדת הכספים, והמשרד מתקציבו הפעיל את התוכנית הזו ומפעיל אותה גם הלאה.
מונל אברהם: מצד שני, יש לנו בעיה, שחלק גדול מההקצבות שאושרו ב-2006 הן לא מבוצעות.
מונל אברהם: יש ראשי רשויות, חלקם נמצאים פה, שמחזיקים כספים מ-2006, והכסף הזה עומד לרשותכם עדיין.
סעיד נפאע: בגלל המאצ'ינג.
מונל אברהם: אין מאצ'ינג.
מונל אברהם: יותר מזה – אם יש ישובים שלא יכולים לבצע את הפרויקטים, שאנחנו מבצעים בעצמנו.
מונל אברהם: יש דוגמאות לכך, יש לנו אגף פיתוח גדול.
חמד עמאר: כמה אחוזים מהישובים לא מבצעים את התוכניות ואת הכסף שיש לכם?
חמד עמאר: די הרבה.
זאב בילסקי: מספיק שהוא אומר "די הרבה" כדי שנבין שיש לנו בעיה בתוכנו.
זאב בילסקי: אנחנו צריכים לקבל את הרשימה הזאת, ואנחנו נעשה את העבודה של אותם ראשי ערים.
חמד עמאר: אני מבקש שתעביר לי את הרשימה.
חמד עמאר: יש כספים שאני מחזיק אותם, והם לא הולכים לאיבוד – הארכתי את ההרשאות האלה, הן עומדות לרשות הרשויות האלה.
חמד עמאר: אנחנו מבקשים לבצע את זה, ומי שלא יכול – אנחנו נבצע בעצמנו.
סעיד נפאע: אתה מזהה למה זה קורה?
סעיד נפאע: יש ישובים דרוזיים שהם בקשיים כספיים, וכשמפרסמים מכרז, הקבלנים שמגישים את ההצעות, יודעים שיכולים לקבל את הכסף או לא יכולים.
סעיד נפאע: הסכומים של המכרזים הם אדירים – לפעמים כפול ממחירי השוק המקובלים, והם לא יכולים לבצע את הפרויקט.
סעיד נפאע: אנו כמשרד גדול יותר, ויש לנו שם שאנחנו משלמים, אם אנחנו מתחייבים, המכרזים שאנחנו מפרסמים הם יחסית נמוכים, ויכולים לבצע את זה.
חמד עמאר: אז למה כמשרד אתם רואים שיש בעיה של ביצוע, למה אתם לא לוקחים את הדברים לידיים?
חמד עמאר: כי הוא אמר שיש אפשרות שהם יבצעו.
חמד עמאר: מצד שני, יש רשויות שמבצעות מעל ומעבר, ולכן איגמנו כספים ממקורות אחרים; מעבר להחלטת הממשלה ולסכום שהמשרד מחויב אנחנו מתקצבים את הרשויות האלה ממקורות אחרים שהמשרד אחראי עליהם, מקרנות של ביטוח לאומי - קרן שלם ועוד קרנות, כך שלפעמים הפרויקטים גדלים פי שניים ופי שלושה יותר מההקצבה.
ג' בר חמוד: אני ראש מועצת סג'ור, ונכון להיום סג'ור לא קיבלה שקל אחד מההחלטה הזאת.
ג' בר חמוד: יש לי פה פירוט.
ג' בר חמוד: כל מה שצוין פה שלקחנו, זה נכון, אבל זה לא קשור להחלטה.
ג' בר חמוד: אני מבין שמטרת הדיון היא לדון בהחלטת התקצוב.
ג' בר חמוד: נכון להיום אף שקל לא נתקבל בסג'ור.
ג' בר חמוד: אני כראש רשות לא ממתין.
ג' בר חמוד: למשל, תוכנית מתאר, סיימתי כבר הכול, כולל הפקדה במחוזית, כולל הבאת כל ההיתרים וכל האישורים.
ג' בר חמוד: שילמתי על זה כמיליון שקל, לא קיבלתי שקל.
ג' בר חמוד: אני מקווה שהיום זה ייפתר.
ג' בר חמוד: בתחום החינוך יש התקדמות באחוזי הבגרות.
ג' בר חמוד: הרשות ממודרת, מנותקת, פעילות בלתי פורמלית, מה שדיברתם על מתנ"סים – נכון, אני מפעיל את המתנ"ס, אבל מפעיל אותו בכוחות שלי מתרומות התושבים, אבל שקל אחד לא מקבל ממשרד החינוך.
קריאה: גם לא דרך מרמנט?
ג'בר חמוד: קיבלתי שנה שעברה דרך מרמנט.
ג'בר חמוד: אדוני הממונה על המגזר הדרוזי, אתה יודע שמדינת ישראל בצורה מובנית בתקציב המדינה מראש מתקצבת ילד דרוזי 20 אחוז פחות מילד יהודי?
ג'בר חמוד: אני הייתי מתפטר מהתפקיד.
ג'בר חמוד: לא קשור להחלטה הזאת, אגב.
חמד עמאר: אני מבקש לא לפנות אישית.
חמד עמאר: אנחנו מדברים עם משרדים.
ג'בר חמוד: אני מציין עובדה.
ג'בר חמוד: סוגייה נוספת שקשורה למשרד החינוך – רימון, נפגשנו כעשרים פעם בחודשיים האחרונים, פעם אחרונה לפני שבוע.
ג'בר חמוד: יש לי בית ספר שבנוי משנת 69', מיועד להריסה, מסוכן לכל הדעות.
ג'בר חמוד: מדינת ישראל הקימה צוות בין-משרדי של טיפול ברעידות אדמה.
ג'בר חמוד: אנחנו נמצאים במוקד הסיכון בכל התחומים – גם בשבר הסורי אפריקאי וגם מבחינת המבנה עצמו.
ג'בר חמוד: כרמיאל קיבלה תקציב לחיזוק, וסג'ור לא.
ג'בר חמוד: מה הסיבה – אני מדבר עם ד"ר אבי שפירא, והוא גם לא מבין איך זה.
ג'בר חמוד: אני כראש רשות, מה שעשיתי בשלוש שנים, הרוב היה מתקציב המועצה.
ג'בר חמוד: עם התקציבים הדלים שלנו טיפלנו ופיתחנו.
ג'בר חמוד: אנחנו מציגים בעיות של בניית בית ספר יסודי, שהוא בעייתי והוא מסוכן.
ג'בר חמוד: אני כמעט שנה ומשהו מטפל בזה, ולא קיבלנו שום מענה לעניין.
ג'בר חמוד: חינוך בלתי פורמלי – לא קיים שום דבר.
ג'בר חמוד: כל מה שאנחנו עושים זה מתקציבי הרשות, שוב.
ג'בר חמוד: לגבי משרד הרווחה, אני רוצה לציין את אברהם מונל – אני מודה לו, הוא תומך, והוא לא מחכה לנו – מתקשר פעם בחודש, אומר: תזיזו, תעשו.
ג'בר חמוד: במשרד הפנים אני כראש רשות נמצא בדין ודברים, אנחנו הגענו להסכמה כללית, ואני מקווה שאת מה שמגיע לי כראש רשות לקבל – אגב, היו מענקים לתוכנית הבראה למגזר הדרוזי בסוף 2009.
ג'בר חמוד: כולם קיבלו חוץ מסג'ור.
סעיד נפאע: מבקר המדינה אומר על זה רק אתמול, שנתנו את זה לתל-אביב.
ג'בר חמוד: דיברו על מלגות פה.
ג'בר חמוד: אף אחד לא פנה אליי, לא שאל אותי אילו מלגות, ואני כראש רשות, ומחלקת החינוך אצלי יודעת בדיוק מה צריך.
ג'בר חמוד: אני אומר להאשם, שאני בקשר ישיר אתו, ואני בטוח שיהיה תוצר לדבר הזה – מן הראוי, כשיש החלטה כוללת, אני לפחות עשיתי סקר צרכים אצלי.
ג'בר חמוד: אני יודע מה כואב לי ומה אני צריך מחר בבוקר.