GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, אני חושב שאולי ניתן פה להגיע לאיזושהי פשרה.
אמנון כהן: לגבי 1א.
אמנון כהן: אתה מדבר?
דב חנין: אני שואל לגבי הנושא של מצב החירום, כי הממשלה באה ואומרת שגם היא מסכימה שרשימת העונשים בלתי סבירה והיא רוצה להגיש הצעה אחרת.
דב חנין: לכן, כרגע, כמו שהחוק קיים, ברור שהוא קשור למצב החירום.
דב חנין: אם הם ירצו לשנות את רשימת העונשים ולהפוך אותם למתאימים למצב נורמלי שאיננו מצב חירום, יגישו רשימת עונשים חדשה, ואז הם יבקשו גם במסגרת אותו תיקון גם לבטל את הקשר למצב החירום.
דב חנין: נראה לי מאוד הגיוני.
אמנון כהן: מה אתה אומר, אחז?
דוד רותם: אני חושב שזה צריך להיות הפוך.
דוד רותם: בוא נאמר כך, ברגע שנקבע שזה לא תלוי במצב חירום, זה ישים אותם תחת לחץ, והם יצטרכו לתקן את זה.
דוד רותם: אם נעשה את זה הפוך כמו שאתה מציע, הם לעולם לא יתקנו.
דב חנין: אבל הם התחייבו פה לפרוטוקול, 2012.
אחז בן ארי: בתיקון שהבאנו לכנסת הפוקוס לא היה על העבירות המנהליות.
אחז בן ארי: מדובר בתופעה שהמענה שלה לא נמצא בבתי-משפט פליליים, הוא נמצא בהסדרים המינהליים שצריך לבנות, בתשתית שצריך לבנות, זה היה המיקוד.
אחז בן ארי: אין לנו כוונה להתחיל עכשיו לבנות מערכת של עבירות וכתבי אישום, ולנהל את כל העניין הזה דרך האפיקים הפליליים, זה מעולם לא היה חלק מן הכוונות של קידום הצעת החוק הזאת.
אחז בן ארי: לכן, אני מציע שבשלב הזה תאפשרו לנו להתקדם בהצעה כפי שהובאה לכאן, נביא הצעת חוק כפי שמשרד המשפטים אומר: לטיפול בעבירות הפליליות, רק כדי ליפות במשהו את החוק ולהעמיד אותו על המתכונת - - -
אמנון כהן: בשלב הזה לגבי סעיף 1א רוצים להשאיר את זה כמו שביקשה הוועדה ואם אתם לא תוכלו לחיות אתו - - -
מירי רגב: איפה הבעיה?
אמנון כהן: בעמוד הראשון.
אמנון כהן: לא יכול להתחבא כשאחד – להביא את האזרח שהוא פתאום יסתבך בפלילים ודברים כאלה, לכן אני חייב להצביע על זה כך.
אמנון כהן: אם לא תוכלו לחיות עם זה תביאו הסתייגות למליאה.
אביטל שטרנברג: נביא.
אמנון כהן: אנחנו חיים בעולם של דמוקרטיה, כל אחד מה שיכול עושה.
אמנון כהן: לגבי הסעיף למעלה יותר, שוהה בישראל שלא כדין, שלא הסכמתם אנחנו מורידים את זה.
קריאה: אדוני היושב-ראש.
אמנון כהן: עכשיו לא מפריעים, נגמר.
אמנון כהן: כל מה שרציתם נגמר עכשיו.
אמנון כהן: עכשיו אנחנו דנים בהצבעות להסתייגויות של חברי כנסת.
אמנון כהן: נעשה את זה לפי קבוצות, יש פה קבוצה של חבר הכנסת ברוורמן עם חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חבר הכנסת דב חנין התחבר ביחד - - -
מירי רגב: דנים או מצביעים עכשיו?
אמנון כהן: מצביעים, רק מצביעים, דנו כבר על הכול.
אמנון כהן: בדיון הקודם נתנו לכולם זכות דיבור, כולם דנו, הביעו, ואנחנו מתקדמים הלאה.
אמנון כהן: מי ההסתייגות הראשונה?
אמנון כהן: קבוצה של חברי הכנסת אבישי ברוורמן, שלי יחימוביץ, הציעו שורה של הסתייגויות, מי בעד ההסתייגויות של קבוצת ברוורמן?
אמנון כהן: בעד – מיעוט
אמנון כהן: ההסתייגויות לא נתקבלו.
אמנון כהן: הקבוצה הבאה חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה, חד"ש, רע"מ-תע"ל, מי בעד ההסתייגויות?
אמנון כהן: נמנעים – אין ההסתייגויות לא נתקבלו.
אמנון כהן: קבוצת מרצ, הסתייגויות בנפרד, קבוצת מרצ כולה, עם כל המנדטים שיש בה, עם כל ההשלכות שיש בה, מי בעד ההסתייגויות של מרצ?
אמנון כהן: חבר הכנסת בן-ארי, ההסתייגויות שלך.
אמנון כהן: אתה רוצה זכות דיבור או שאתה רוצה להצביע?
מיכאל בן-ארי: להצביע, להצביע.
אמנון כהן: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת בן-ארי?
אמנון כהן: ההסתייגות לא נתקבלה.
אמנון כהן: היו הסתייגויות נוספות שחבר הכנסת דב חנין אמר לגבי ההערות של הייעוץ המשפטי.
אמנון כהן: ההסתייגויות שלא התקבלו, לצערי, הסתייגויות דווקא נכונות, אבל - - - מי נגד ההסתייגויות?
אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק עם כל הסעיפים, כפי שהוקראה – חלקה בדיון הקודם וחלקה עכשיו – עם כל התיקונים עם כל הדברים, למרות שישנם דברים שהממשלה גם לא מסכימה, אבל אנחנו מצביעים עליה ומי שיש לו עדיין הסתייגות כזו או אחרת יכול להגיע איתה למליאה.
אמנון כהן: מי בעד הצעת החוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 3 והוראת שעה), התשע"א-2011, עם כל השינויים שעברה?
אמנון כהן: מי נמנע?
אמנון כהן: בעד – רוב
אמנון כהן: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית למליאה.
אמנון כהן: אני פותח את הדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה, דיון שלישי היום.
אמנון כהן: הנושא שכרגע נמצא על השולחן הוא תקנות התכנון והבנייה (הגדרת תוכנית למגורים ודירה קטנה לפי סעיף 147(ב)) (הוראת שעה), התשע"ב-2011.
אמנון כהן: יש תקנות גם בהוראת שעה?
תומר רוזנר: כן, החוק הוא בהוראת שעה וגם יש תקנות של הוראת שעה באופן כללי.
אמנון כהן: קודם כל, אנחנו מברכים את משרד הפנים ואת שר הפנים על כך שהם סופסוף חושבים על זוגות צעירים ועל משפחות קטנות.
אמנון כהן: בתקופה האחרונה הקבלנים לא בונים דירות קטנות.
אמנון כהן: גם ראשי רשויות לא רוצים דירות קטנות, כי הם רוצים למשוך אוכלוסיה יותר חזקה ויותר מבוססת, שרוצה דירות ארבעה, חמישה חדרים, דופלקסים ופנטהאוזים.
אמנון כהן: אני חשבתי שצריך לנושא הזה חקיקה, אבל אם יש לשר הפנים סמכות להזיז את זה בתקנות מהר יותר, אנחנו מברכים, כי אנחנו בוועדת התכנון והבנייה בוועדה המשותפת כל הזמן מחפשים דרך לדיור בר-השגה, ובעיקר מנווטים את המדינה ואת החקיקה לדיור לזוגות צעירים.
אמנון כהן: כל שנה מתרבים – אמרו לי לפחות 40,000 זוגות צעירים מתחתנים, שרוצים להקים בית נאמן בישראל, והמדינה אמרה שהשוק יעשה את שלו ושהשוק יותר חזק.
אמנון כהן: השוק לא עושה.
אמנון כהן: יש פה אינטרסים שונים, גם של ראשי רשויות וגם של ועדות התכנון בלחץ ראשי הרשויות.
אמנון כהן: אני גם יכול להבין את ראשי הרשויות, הם רוצים אנשים שישלמו ארנונה ויקנו דירות גדולות.
אמנון כהן: אני מבין את זה, אבל אנחנו גם כחברה צריכים לדאוג לאזרחים שלנו.
אמנון כהן: אני מברך את שר הפנים, שמצא דרך לטפל בזה.
אמנון כהן: אני אאפשר למשרד הפנים אפשרות להסביר את זה, ואז נקיים דיון ונקרא את התקנות.
אפרת דון יחיא: בהמשך לברכות, אני רוצה רק לציין שיש שתי תקנות לאחרונה – אחת שכבר נחתמה על ידי שר הפנים, והתקנות האלה שטעונות התייעצות עם הוועדה.
אמנון כהן: אישור ועדה, לא רק התייעצות.
אפרת דון יחיא: אישור ועדה?
אמנון כהן: בוודאי, אם אני לא אאשר, לא יהיה פה דבר.
אפרת דון יחיא: התקנות הקודמות שכבר אושרו על ידי שר הפנים וגם נועדו לאפשר את תוספת - -
אמנון כהן: זה היה באישור שלנו?
אמנון כהן: יש תקנות בלי אישור ועדה?
אמנון כהן: מה אמרו התקנות ההן?
אפרת דון יחיא: התקנות מיועדות לטפל בסיטואציות שונות, אבל מטרתן זהה – לייצר עוד דירות קטנות.
אמנון כהן: מה אומרות התקנות הקודמות שם?
אמנון כהן: איפה - לוועדת התכנון, האחריות על ראשות העיר?
אפרת דון יחיא: התקנות האלה מתבססות על המנגנון של הקלות.
אמנון כהן: מי שיבנה דירות קטנות, יקבל הקלה כזאת וכזאת?
אפרת דון יחיא: לפי חוק התכנון והבנייה יש אפשרות לעשות הקלה ממה שקבוע בתוכנית.
אפרת דון יחיא: אם תוכנית קובעת את מספר יחידות הדיור, היתרים חייבים להיות תואמים את התוכנית.
אפרת דון יחיא: באות התקנות האלה, וקובעות שם – אתה יודע שיש אפשרות לאשר שימושים חורגים וסטיות שהן לא סטיות חורגות.
אמנון כהן: זה גם ייגמר עוד מעט, ברפורמה ייגמר הכול.
אפרת דון יחיא: נכון, נכון, זה ייגמר וזה ייקח הרבה זמן, אבל - - -
אמנון כהן: שבע שנים.
אפרת דון יחיא: כן.
אפרת דון יחיא: הסטיות שהתקנות האלה מגדירות כסטייה ניכרת הן בין השאר תוספת יחידות דיור, למעט מה שמוגדר באותן תקנות, מה שאנחנו מכירים כתקנת שבס.
אמנון כהן: 20% אז היה.
אפרת דון יחיא: נכון, באו התקנות האלה וביקשו.
אפרת דון יחיא: בתקנות שכבר נחתמו על ידי שר הפנים, קבעו שפיצול יחידות דיור בנסיבות שנקבעו באותן תקנות, לא יהוו סטייה ניכרת, ולכן אפשר יהיה לאשר אותן בהקלה.
אפרת דון יחיא: למרות שתוכנית קבעה מספר יחידות דיור, ניתן יהיה להוסיף ולהעלות את מספר יחידות הדיור, אם יעשו את זה בדרך שנקבעה בתקנות, וזה תקנות פיצול דירות שכבר נחתמו ופורסמו.
אמנון כהן: את מדברת על פיצול דירות.
אמנון כהן: אז ראש העיר תל אביב אמר שהוא נלחם בפיצולי הדירות בגלל שלא היו חוקיות.
אמנון כהן: עכשיו הוא התיר את זה, זאת אומרת שאפשר לחלק.
אפרת דון יחיא: נכון, בתנאים שנקבעו שם.
אורי מקלב: בתנאים מסוימים.
אמנון כהן: מה התנאים?
אמנון כהן: לפעמים יש תנאים שאי-אפשר לעמוד בהם.
תומר רוזנר: מספיק שראש עיריית תל-אביב יכניס שהוא רוצה גם על כל דירה מקום חניה, אז הוא יכול לבטל את הכול.
אפרת דון יחיא: בסדר, אבל זה לא קשור לתקנות.
אמנון כהן: לא חשוב התקנות, את אומרת שאם רוצים להקשות יש 1,000 סיבות לכך.
אמנון כהן: הרי לא נגיד שאחרי התקנות פתרנו את הבעיה, אנחנו צריכים לדעת אם התקנות עובדות, אם התקנה בסופו של דבר מגיעה לקצה.
אמנון כהן: בגלל שהמדינה לא השכילה, לא הוציאה מספיק תוכניות ואין לה מספיק דירות בשוק וכתוצאה מכך גם השכירות מאוד מאוד עלתה והיתה פה מחאה חברתית, הוספנו תקנות.
אמנון כהן: פיצול הדירות שהיה אסור, אנחנו אומרים שהוא מותר בתנאים כאלה וכאלה.
אמנון כהן: יכול להיות שיצרנו תנאים כאלה וכאלה, שבסופו של דבר לא פותרים את הבעיה, אז יכול להיות שצריך לעשות תקנה משלימה.
אפרת דון יחיא: הן פורסמו רק לאחרונה, עוד אי-אפשר להגיד שהן לא עובדות.
אפרת דון יחיא: עשינו שני דברים במקביל, ולכן הקדמתי – פיצול הדירות זה עדיין בסמכות הוועדה המקומית.
אפרת דון יחיא: שוב, זה עובד על המנגנון של הקלה, שזאת הוועדה המקומית רשאית לתת.
אפרת דון יחיא: בנוסף, תוקן סעיף 147 לחוק, שאלה התקנות שמגיעות היום.
אפרת דון יחיא: נטענה הטענה שוועדות מקומיות מסרבות לאשר בקשות לדירות קטנות, ולכן תוקנה החקיקה באופן שקובע שהסמכות לאשר את ההקלה שעוד מעט נסביר תהיה בסמכות הוועדה המחוזית.
אמנון כהן: הוועדה המקומית.
אפרת דון יחיא: לא, להעלות את זה לוועדה מחוזית, כדי להתגבר על הטענה שנטענה, שוועדות מקומיות מסרבות לאשר.
אפרת דון יחיא: תקנות פיצול דירות זה באמת במסלול הרגיל שהיה עד כה, רק שמה שקודם לא היה חוקי, הוא מאפשר את הפיצול ואת יצירת הדירות הקטנות.
אפרת דון יחיא: בנוסף – וזה מה שאנחנו היום מביאים בפני הוועדה – זה אותו תיקון חקיקה, שכבר נעשה והעלה וקבע שגוף שיהיה מוסמך לאשר את תוספת הדירות הקטנות יהיה הוועדה המחוזית, ולא הוועדה המקומית.
אמנון כהן: אבל ראש העיר לא ירצה להגיע לוועדה המחוזית, אז הוא לא יעשה את זה מראש, עוד יותר טוב לו.
אפרת דון יחיא: לא, מי שמגיש את הבקשה זה משרד ממשלתי.
אפרת דון יחיא: אנחנו התרנו את העקיפה הזאת של ועדה מקומית רק ככל שאנחנו מדברים על בקשה של משרד ממשלתי ורק לתוכניות מסוימות, שאנחנו כרגע מגדירים אותן בתקנות.
אמנון כהן: אם אני ראש עיר ויש לי איזה מתחם שאני הולך לבנות וכרגע הוא בתוכניות.
אמנון כהן: מה יהיה השוני בתכנון בעקבות התקנה הזאת?
אמנון כהן: המינהל אומר שהוא רוצה לבנות במתחם הזה 3,000 יחידות דיור.
אמנון כהן: אם זה שטח של המינהל, זה משא ומתן.
אמנון כהן: איך זה ייתן תמריץ לראש עיר, שאומר שהוא לא רוצה בכלל דירות קטנות, אלא דירות ארבעה חדרים ומעלה?
אורי מקלב: אני רוצה להוסיף לשאלה של היושב-ראש, ואת תעני על שני הדברים יחד.
אורי מקלב: מצד אחד זאת העירייה.
אורי מקלב: מצד שני, יזם שרוצה לבנות – כאן כתוב 50, אבל נניח 100 דירות, יש לו שטח והוועדה המקומית רואה את התוכניות, ואומרת לו שהיא לא יכולה לאשר מפני שיש כאן דירות קטנות, והיא רוצה רק דירות גדולות, כי היא רוצה שאוכלוסייה חזקה תבוא לעיר.
אורי מקלב: דירות קטנות מביאות זוגות צעירים.
אמנון כהן: זה יהיה, אלא אם כן הוא ירצה דירות קטנות, והוא יקבל אחוזים מסוימים.
אורי מקלב: הוועדה המקומית אומרת: אני לא מסכימה לזה, אבל על פי רוב אם יש כבר תוכנית, דהיינו יש כבר תב"ע במקום, זאת אומרת לא צריך למחוזית, הוא תקוע בוועדה מקומית ולא יכול להתקדם הלאה.
אורי מקלב: מה יעשה עכשיו אותו קבלן?
אורי מקלב: הוא יכול לערער לוועדה המחוזית?
אפרת דון יחיא: ערר תמיד קיים, ויש אפשרות לגשת לוועדת הערר, שזאת ועדת ערר מחוזית, שהיא לא של הוועדה המקומית, ולכן תמיד יש אפשרות לבחון את שיקול הדעת והסבירות שלו.
אפרת דון יחיא: ועדות ערר גם הופכות החלטות של ועדות מקומיות בנושאים של הקלות.
אפרת דון יחיא: אנחנו אפשרנו כאן, שבנסיבות מסוימות הוא בכלל לא יצטרך להגיע לוועדה המקומית, ישירות הוא יגיע לוועדה המחוזית.
אפרת דון יחיא: לשאלת היושב-ראש, הדיון כרגע בתוכניות הוא בסמכות הוועדה המחוזית, זאת אומרת האפשרות לקבוע את מספר יחידות הדיור וכמה מהן יהיו דירות קטנות כרגע בוועדה המחוזית.
אפרת דון יחיא: הוועדה המקומית בוודאי מוזמנת, בוודאי נשמעת, והיא מאוד רלוונטית, אבל אין לה זכות וטו, זאת אומרת מי שמחליטה בסופו של יום היא הוועדה המחוזית.
אמנון כהן: איך זה מסתדר עם הרפורמה הכוללת שלנו, ועדת התכנון?
אמנון כהן: זה משתלב?
אפרת דון יחיא: ברגע שוועדות יהיו מוסמכות, ההיקף של הסמכויות שלהן - - -
אמנון כהן: ועדות כוללניות, ארציות.
אפרת דון יחיא: בכוללניות אנחנו קובעים את מספר יחידות הדיור, והכללים כבר יהיו, זאת אומרת: המשחק של הוועדה המקומית עדיין רחב, אבל בתחום של דברים שנקבעו בכוללני, אבל הכללים יהיו קצת שונים.
אמנון כהן: אני אוכל לקבל את התקנות הקודמות שהשר אישר בלי אישור ועדה?
אמנון כהן: יש לכם?
תומר רוזנר: כן, יש לנו.
אפרת דון יחיא: אני העברתי לאיריס.
אמנון כהן: את הישן, כי אתמול דנתי כאן עם שרית דנה ומשרד הפנים לגבי דיור בר-השגה, שאני רוצה להכניס לרפורמה.
אמנון כהן: שם יש פרק שלם של דירות קטנות.
אמנון כהן: אם יש פה פתרון כבר, כאילו "מרחו אותי".
אפרת דון יחיא: אנחנו מנסים לעשות את הדברים.
אמנון כהן: מצוין, אני פשוט אומר שלא ימכרו פעמיים – שלא ימכרו גם לשר וגם יגידו: אנחנו נותנים לך גם את זה, אבל הבעיה כבר נפתרה.
תומר רוזנר: הפתרון שאושר בתקנות של פיצול דירות, להערכתנו, לא יביא לפתרון הבעיה, כי התנאי לאפשרות של פיצול דירות בתקנות כפי שאושרו הוא שכל דיירי הבניין יסכימו לזה ומהנדס העיר.
איילת צור: זה לא כל כך מדויק.
אמנון כהן: לא מדויק?
אמנון כהן: 75%?
איילת צור: כן, בשנתיים הראשונות.
אמנון כהן: אלה שיש להם כבר דירות, ונגיד שילמו קנסות, ועכשיו עומדים בסטנדרט; אם הם רוצים לקבל את האישור, הם צריכים את החתימה של ה-75% מהדיירים, אישור מהנדס האם באמת החלוקה שם נכונה.
איילת צור: הוא צריך להיות בין 30% הראשונים בבניין.
אפרת דון יחיא: בכל מקרה, היקף הפיצול הוא לא שלא כל הבניין יוכל לפצל.
מאיר ברקן: הסיכוי שלך להעביר את זה הוא קלוש.
אמנון כהן: אבל אתם בוחנים את זה?
אמנון כהן: אחרי תקופה מסוימת בוחנים?
אפרת דון יחיא: בוודאי, זה נידון.
אמנון כהן: אולי צריך להוריד השלמה - - -
אפרת דון יחיא: התקופה עוד לא חלפה.
תומר רוזנר: היא רק התחילה.
אמנון כהן: מתי זה התחיל?
אמנון כהן: ב-21 רק התחיל הנושא.
אמנון כהן: קודם נקרא את התקנות, ואז נשמע הערות נוספות.
אפרת דון יחיא: "תקנות התכנון והבנייה (הגדרת תוכנית למגורים ודירה קטנה לפי סעיף 147(ב)) (הוראת שעה), התשע"ב-2011 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 147(ב) ו-256 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוראת שעה 1.
אפרת דון יחיא: בתקופת תוקפו של סעיף 147(ב) לחוק, כאשר בסעיף 43(א) לחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2011 יראו כאילו לעניין סעיף 147(ב) לחוק - "דירה" – מערכת חדרים או תאים, שנועדה לשמש יחידה שלמה ונפרדת למגורים בלבד, בבניין שטרם נבנה".
אפרת דון יחיא: אנחנו רוצים להבהיר שבניין "שטרם נבנה", הכוונה לבניין שבנייתו טרם החלה, למעט עבודות פיתוח וחפירה.
אמנון כהן: מה זה תאים?
אמנון כהן: חדרים או תאים?
אפרת דון יחיא: זאת הגדרה שגם לקוחה מהתקנות ומהחקיקה הקיימת היום.
תומר רוזנר: חוק המקרקעין.
אמנון כהן: אז למה תאים?
אמנון כהן: זאת מילה קשה "תאים".
תומר רוזנר: מקור ההגדרה בחוק המקרקעין שמגדיר דירה.
אמנון כהן: אבל מה זה תא?
אמנון כהן: תא מזכיר לי משהו אחר.
תומר רוזנר: חוק המקרקעין משנת 69' מגדיר דירה כמערכת של חדרים או תאים, ולכן השתמשו באותה הגדרה, פשוט לא רצו ליצור הגדרה חדשה.
קריאה: אבל מה זה תאים?
אמנון כהן: דירה קטנה, כמו בבית סוהר.
אמנון כהן: תא זה דירה קטנה, בחדר אחד 10 אנשים, שני מטר מחייה לכל אחד.
אפרת דון יחיא: "דירה קטנה" – דירה אשר שטחה הוא 30 מ"ר לפחות ו-80 מ"ר לכל היותר; "שטח דירה" – השטחים בדירה שנועדו למטרות עיקריות, כמשמען בתקנה 9 לתקנון התכנון והבנייה (חישוב שטחים ואחוזי בנייה בתוכניות ובהיתרים), התשנ"ב-1992, לרבות שטח מרחב מוגן דירתי כהגדרתו בתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש"ן-1990, אם הוא מהווה חלק בלתי נפרד מהדירה "תוכנית למגורים" – תוכנית, אשר מתקיימים לגביה כל התנאים שלהלן: מספר הדירות החדשות הקבוע בתוכנית הוא 50 לפחות.
אפרת דון יחיא: הצפיפות בתוכנית היא 4 דירות לדונם לפחות".
אמנון כהן: לכמה זמן הוראת השעה, ממתי עד מתי?
אפרת דון יחיא: החוק קובע שההוראה היא בתוקף מינואר 2011 עד ינואר 2016.
אמנון כהן: רק תעברי על התקנות, כי אתמול דיברנו על הנושא של דיור בר-השגה ודירות קטנות.
אמנון כהן: פתאום אני רואה שיש כבר פתרון.
אמנון כהן: התאחדות הקבלנים, האם יש לכם הערות?
מאיר ברקן: יש.
מאיר ברקן: דבר ראשון, נושא דירה קטנה מוגדר כאן.
מאיר ברקן: בבדיקה שערכנו לגבי המספרים המצטברים על פי חוק התכנון והבנייה, אנחנו מגיעים ל-36.5, כאשר 30 לא עומד במבחן.
אמנון כהן: לא, אני מבין ש-30 זה מינימום.
מאיר ברקן: בסדר, אתה יכול לרשום 30, אבל הוא לא רלוונטי, מכיוון שהוא לא יכול לכלול את כל מרכיבי הדירה.
אמנון כהן: אתה רוצה לכתוב 36?
אמנון כהן: אפשר להשאיר את זה.
מאיר ברקן: זה לשיקול דעתך.
אמנון כהן: אולי יש פתאום דירה קטנה של 30, אז זה לא ייכנס להגדרה.
מאיר ברקן: אי-אפשר.
מאיר ברקן: יש הגדרות בחוק התכנון והבנייה.
אמנון כהן: אז למה לקחתם 30?
מאיר ברקן: בזמנו החוק החדש על פי 25 מטר.
מאיר ברקן: בדיון מוקדם שהיה בוועדה - - -
אמנון כהן: יכול להיות שאפשר לתקן את זה?
אפרת דון יחיא: האם אפשר לתקן את זה?
איריס פרנקל: בדקתם את הנושא של המינימום הנדרש?
אפרת דון יחיא: בזמנו ההצעה היתה אפילו 25 מטר, וזה נבדק על פי מודלים מה הגודל של דירה - - -
תומר רוזנר: גם בפיצול דירות קבעתם 30 מטר.
אפרת דון יחיא: נכון, בכול.
ריטה דונסקי: עמותת האדריכלים הכינה את מה שהבאתי.
אמנון כהן: את תדברי.
אפרת דון יחיא: ככל שזה לא עומד כרגע בתקנות, בוודאי שצריך לשנות את זה.
אפרת דון יחיא: מבדיקה, יכול להיות שהיא לא היתה מספיק טובה, הנחנו שאפילו - - -
אמנון כהן: אני יכול לשנות את זה פה, ואז תשנו את זה בחתימה – אם כן, אם זה לא גורע.
אמנון כהן: אני רק חושש - -
אפרת דון יחיא: נכון, זה מצמצם.
אמנון כהן: זהו, שלא יצמצם.
אפרת דון יחיא: אנחנו מבקשים לבדוק את זה.
אמנון כהן: תתאימו, אז אני כותב פה לגבי 30 מטר התאמה.
אמנון כהן: שיבדקו את זה, אני פשוט לא רוצה לעשות נזק.
אמנון כהן: קודם היה 25 מטר, אחר כך יגידו 36.3.
אמנון כהן: אם עדיין יש משהו בתפר, 29 מטר או 31, 32 מטר שיכולים לשמש תא או דירה, שלא ייגרע.
אפרת דון יחיא: יש לנו אפשרות להפנות מהתקנות האלה - - -
תומר רוזנר: זה בבקשה להיתר.
אפרת דון יחיא: זאת התוספת השנייה.
תומר רוזנר: לטעמי, אין צורך בכך, כי אם התקנות האלה קובעות דירה יותר קטנה ממה שמותר לפי תקנות אחרות, אין פה סתירה בין הדברים.
תומר רוזנר: הוועדה המחוזית, בבואה לאשר את ההקלה, לא תוכל לאשר מעבר למותר לפי תקנות בקשה להיתר.
איילת צור: זה הסדר מיוחד וספציפי - - -
אפרת דון יחיא: זה בעייתי.
תומר רוזנר: התקנות של פיצול דירות כבר נוקבות במספר הזה של 30 מטר, כך שהנושא הזה כבר קיים בתקנות שכבר אושרו לגבי פיצול דירות.
מאיר ברקן: אם טעו שם, אז אפשר לטעות גם פה.
תומר רוזנר: אני לא חושב שטעו שם.
תומר רוזנר: התקנות האלה עומדות בכפיפה אחת עם תקנות בקשה להיתר.
תומר רוזנר: הוועדה המחוזית לא תהיה מוסמכת לאפשר סטייה.
תומר רוזנר: אפשר להבהיר ולומר "והכול בכפוף להוראות התקנות בקשה להיתר", אם זה מה שמטריד.
אמנון כהן: לא מטריד, הוא פשוט העיר הערה ואני בודק.
מאיר ברקן: הערה שנייה שאני חושש ממנה זה נושא משך הזמן שיידרש לאישור.
מאיר ברקן: נכון לרגע זה, אתם מציעים שהדיון הזה לא יבוצע בוועדה המקומית מסיבות כאלה ואחרות שמנו כאן קודמיי, אבל מאידך קחו בחשבון שכתוצאה מהאילוץ הזה, משך הזמן שיידרש לאישורה של תוכנית מהסוג הזה בוועדה מחוזית עלול להתמשך ולגרור אותנו, שלא לבצע את זה בקצב ובמהירות - - -
אמנון כהן: כמה זמן אמרנו שהוראת השעה הזאת?
אפרת דון יחיא: עד ינואר 2016.
מאיר ברקן: הדבר האחרון שאני מבקש להוסיף כאן זה שלגבי הדירות האלה יינתן פטור מחניה, מפני שזה עלול להכשיל את הכול.
אמנון כהן: איפה הדיירים יחנו את הרכב?
אמנון כהן: דאגנו להם לבית, הכול בסדר, אבל כשהם חוזרים מהעבודה, איפה הם יחנו את הרכב?
מאיר ברקן: אפשר לפתור את זה באמצעות חניות ציבוריות, אפשר לפתור את זה באמצעות חניות ברחוב, אפשר לפתור את זה בהקטנת הדרישה של חניה.
מאיר ברקן: אם בדרך כלל המינימום הנדרש זה 0.7 - - -
ליאורה זיידמן: לא, זה אחד פסיק משהו.
מאיר ברקן: אז צריך להוריד את היחס.
אמנון כהן: זה לא חוק, אלה תקנות, שאו שאני מאשר או שאני דוחה, זה השיקול.
אמנון כהן: אבל הערת הערה, אתם כמשרד הפנים תשקלו את זה.
מאיר ברקן: זה יכול להכשיל את כל העניין.
אמנון כהן: זה מה שאני אומר, נאשר את זה, תראו חודש, חודשיים, שלושה חודשים, כשיבואו תוכניות כתוצאה מחניה או מסיבות אחרות ונבחן מחדש כל תקנה כל פעם.
ריטה דונסקי: אני נציגת עמותת האדריכלים.
ריטה דונסקי: אנחנו העברנו חומר, שבו הראינו בכתב ובשרטוט את הגודל המינימאלי שעומד בכל התקנות והחוקים.
ריטה דונסקי: פיצול דירות קיימות לא כולל בדרך כלל ממ"דים, כי אלה דירות ישנות שלא כללו אותם, ולכן אין שום קשר בין גודל פיצול דירה קיימת לבין בנייה חדשה.
ריטה דונסקי: לגבי גודל השירותים, בדירות ישנות התקן של השירותים עם כל המרווחים שהחוק היום דורש לא היה קיים.
ריטה דונסקי: מה שכמתכננת תמיד מטריד אותי זה שעוד לא נמצא יזם בונה, שכשכתוב בחוק מה המינימום, שיבנה סנטימטר אחד יותר.
ריטה דונסקי: לעומת זאת הוא יתווכח על הקלה לעשות פחות.
ריטה דונסקי: אנחנו גם בדקנו מה קורה אם בקומה אחת יש דירות קטנות ובונים להן ממ"ד, מרחב מוגן קומתי.
ריטה דונסקי: גם אז על פי הגדרת החוק השטח לא קטן משמעותית, זאת אומרת שכמתכננת אני חייבת להדגיש שכשישנו חוק, תמיד צריך לקבוע את המינימום טיפ-טיפה מעל לצורך המיידי.
אמנון כהן: איפה את מציעה?
ריטה דונסקי: אם כתוב 36.3, צריך לקבוע לפחות 37 כמינימום, אחרת אנחנו פותחים מן סחר מכר מול היזמים שעוד מקטינים את ה-36.3.
תומר רוזנר: זה לא נכון.
ליאורה זיידמן: אני רוצה קצת להבהיר את תמונת המצב שלגבי החקיקה הזאת.
ליאורה זיידמן: בשלב של הגשת בקשה, שתממש את אותה תקנה, אין עוד תוכניות, אין עוד יזמים.
ליאורה זיידמן: בשלב הזה בא משרד ממשלתי, בוחן תוכניות שטופלו על ידו, נניח על ידי משרד השיכון, הוא רואה שנניח ממוצע שטח דירה הוא יחסית גדול בתוכניות, ואומר: אני יכול באותן זכויות בנייה שהוקנו באותן תוכניות להוסיף עוד יחידות דיור ולהרוויח את אותן יחידות דיור קטנות.
ליאורה זיידמן: לכן אין עוד יזם בשלב הזה ואין עוד בניינים קיימים, ואנחנו לא מדברים בכלל על הסיטואציה הזאת.
ליאורה זיידמן: זאת סיטואציה שבא משרד ואומר: אני רוצה לשנות את הוראות התוכנית, כך שתהיה לי כמות יותר גדולה של יחידות דיור, ואני אוכל לממש אותן, וכללי המשחק אומרים שאותה תוספת של יחידות דיור היא בין 30 ל-80.
ליאורה זיידמן: לכן אי אפשר לפטור יחידות דיור מתקנות כאלה ואחרות לגבי חניה, כי אנחנו לא יודעים מי הן יחידות הדיור.
ליאורה זיידמן: זה השלב שבו משרד הבינוי והשיכון ישווק אחר כך את המגרשים, הוא יגיד לאותם יזמים בתנאי השיווק שלו: אתה מחויב להוסיף את תוספת הדיור, ואם יש כמה יחידות דיור שהן בין 30 ל-80, לא יודעים שדווקא יחידת הדיור הזאת באה מהתוספת, כי היום פשוט יש תוספת יחידות דיור.
אמנון כהן: נכון, זה משתלב בבניין הכולל – מספר הדירות.
ליאורה זיידמן: זה לא מצב של פיצול דירות, זה לא מצב של בניין קיים, זה לא מצב של תוספת.
ליאורה זיידמן: אבל אני כן חושבת, בשביל הסדר הטוב, שמאחר שהיו גם דיונים בוועדת המשנה של משרד הפנים, של המועצה הארצית, לגבי שטחי המינימום, שרק בשביל הסדר הטוב, מאחר שאנחנו מדברים בגופים ממשלתיים ואנחנו בטח שמחויבים לעמידה בתקנות, לעשות עוד בדיקה מקדמית ולראות שבאמת יש דירות שהן 30 מטר מרובע.
אורי מקלב: שם היה דיון על הגודל.
ליאורה זיידמן: אנחנו בגדול חשבנו שמוטב שהשטח יהיה קצת יותר גדול מ-30 מטר מרובע.
ליאורה זיידמן: בסופו של דבר, זו היתה החלטת ועדת המשנה, אבל אני חושבת שמוטב לנו לוודא שוב, אם מידות המינימום של שטחים וחללים ודברים מהסוג הזה, באמת דירת 30 מטר מרובע היא ישימה.
ליאורה זיידמן: בכל מקרה אני אומרת לכולנו, כשאנחנו נגיש את הבקשה כמשרד ממשלתי לוועדה המחוזית, יכול להיות שלא נקבע בין 30 ל-80, יכול להיות שנראה את צורת הבנייה ונקבע בין 50 ל-80.
ליאורה זיידמן: כל תוכנית לגופה, כי זה מתייחס לתוכנית מאוד ספציפית, אחרי שבדקנו את זכויות הבנייה בתוכנית הזאת.
אמנון כהן: מה אומר נציג משרד האוצר?
צחי דוד: אנחנו בעד.
אמנון כהן: איך אתה בעד?
אמנון כהן: זה הרבה כסף פה, אתה יודע כמה כסף?
אורי מקלב: לגבי אותה סיטואציה שאת מדברת עליה שמשרד הבינוי והשיכון רוצה לבנות יותר דירות קטנות וצריך להגיע עכשיו לתקנה החדשה, אם יש לו זכויות, הוא יכול גם היום להחליט לבד, שהוא רוצה לשווק במקרה הזה יותר דירות קטנות, למה הוא צריך להגיע לתקנה?
אורי מקלב: למה היום הוא לא יכול?
אורי מקלב: היום יש הגדרה מה היא דירה קטנה?
אורי מקלב: אני שואל את היועץ המשפטי האם היום יש הגדרה של דירה קטנה.
תומר רוזנר: לא, אין, זה מה שאנחנו עושים היום.
תומר רוזנר: בווד"לים יש הגדרה.
אורי מקלב: וכמה המינימום היום לדירה?
תומר רוזנר: אין מינימום מוגדר.
תומר רוזנר: יש תקנות שקובעות דברים מינימאליים, למשל שחדר הכי קטן שיכול להיות זה 8 מטר מרובע.
אורי מקלב: אם זאת דירת חדר, היא יכולה להיות גם 15 מטר?
אפרת דון יחיא: לא, גם לדירת חדר יש גם הגדרה מה הגודל המינימאלי של חדר, קצת יותר.
אורי מקלב: שאלתי את משרד הבינוי והשיכון שאלה.
אורי מקלב: הנציגה אמרה של המשרד היום שהם רוצים לשווק במקום שאין תוכניות ואין בנייה, אז למה הם צריכים תקנה?
אורי מקלב: הם יכולים להחליט, שאם לא מגבילים אותם במספר הדירות שם והם עדיין רק בשלב שהם מתכננים, שהם מתכננים דירות קטנות יותר ועם זה באים לרשויות המוסמכות.
ליאורה זיידמן: אני רוצה להסביר.
ליאורה זיידמן: קודם כל, אנחנו מדברים על תוכניות מאושרות, ושכבר סטטוטורית יש להן זכויות בנייה, יש כמות יחידות דיור בכל מגרש וכולי.
ליאורה זיידמן: כשאנחנו משווקים את יחידות הדיור, ההחלטה אם להוסיף תוספת יחידות דיור בתוך הזכויות המוקנות היא בסופו של דבר של היזם.
ליאורה זיידמן: אותו יזם ספציפי שזכה במגרש, הוא מחליט אם הוא רוצה תוספת יחידות דיור או לא רוצה תוספת יחידות.
ליאורה זיידמן: הוא מגיע לרשות המקומית, ושוב שיקול הדעת של הרשות המקומית האם לתת לו את תוספת יחידות הדיור או לא.
ליאורה זיידמן: פה יש מעשה שהוא מעשה מקדמי.
ליאורה זיידמן: יש פה ראייה שאומרת, שעוד לפני שיש יזמים, עוד לפני שהם צריכים להתמודד עם הרשות המקומית, בא המשרד הציבורי, מגיע לוועדה המחוזית ומשנה את הוראות התוכנית באופן שהן תהיינה כבר חובה לעשות את אותה תוספת של יחידות דיור, כי כשאין לי אישור מראש של הרשות המקומית, אני לא יכולה לחייב יזם לבנות מראש תוספת של יחידות דיור, אולי הרשות המקומית לא תאשר לו בכלל, זה ההבדל המהותי.
ליאורה זיידמן: אני באה כגוף שלטוני, אחרי שבחנתי, והיתרון של זה הוא שאני רואה את ראיית המכלול.
ליאורה זיידמן: מאחר שמדובר בתוכנית לא במגרש פרטני, אלא בתוכנית כללית, במקום שכל יזם יתחיל להתמודד מול הרשות המקומית עם המגרש הפרטי שלו, אנחנו באים על כל היקף התוכנית ועושים את תוספת הזכויות, חוסכים ליזם את אותה התמודדות פרטנית אחר כך מול הרשות המקומית.
אורי מקלב: הרי יחד עם התקנות האלה יש תקנות אחרות, ואם אנחנו הולכים על זה בלי לשנות את תקן החניה, יכול להיות מצב שנוסיף עוד יחידות דיור ותקן החניה לא ישתנה ותהיה בעיה.
אורי מקלב: אני חושב שבאותה הזדמנות, בהתאם לתקנות האלה גם תקנות נוספות היו צריכות להשתנות בהתאם לדירה קטנה.
אפרת דון יחיא: בתקנות החניה יש שיקול דעת, ויש אפשרות לעשות גם את מה שצוין כאן, יש אפשרות ל"כופר חניה", יש אפשרות לחניון ציבורי, יש הרבה אפשרויות, אבל זה בשיקול דעת.