GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'בר חמוד: אני מצפה שמשרד ראש הממשלה, האשם, יעשה סיור בין כל ראשי הרשויות, וייקח את הנתונים ואת הצרכים של כל רשות, ולא לתת עובדה: החלטנו לתת מלגות.
ג'בר חמוד: צריך לשאול מה צריך באמת.
חמד עמאר: משרד התמ"ת.
אבי פלדמן: שלום רב, אני מנהל המטה לפיתוח אזורי במשרד התמ"ת ומרכז את התוכנית מטעם המשרד.
אבי פלדמן: מבחינת פעילות המשרד שלנו, יש שלושה ראשי פעילות; הראשון הוא עסקים קטנים.
אבי פלדמן: החלק היחסי כבר הועבר, תוגברה הפעילות.
אבי פלדמן: יש פה אמירה של ראשי הרשויות: קיבלנו ולא קיבלנו.
אבי פלדמן: חלק מהתקציבים מבוצעים ישירות ולא עוברים דרך הרשות המקומית, ולכן הם לא רואים את התקצוב עצמו.
אבי פלדמן: הפעילות שכבר בוצעה השנה זה תגבור של פעילויות בנושא של הקמת קבוצות של יוזמים עסק, כלומר לקחת את אותם יזמים שנמצאים בשלב הראשוני, לעשות להם את קורסי ההכשרה להקמת עסקים, וללוות אותם, וזה בנוסף להפניה למקורות מימון – חלקם ממשלתיים, חלקם חיצוניים.
ג'בר חמוד: איפה ומי החליט מה עושים?
ג'בר חמוד: אתה החלטת כבר מה לעשות לי?
ג'בר חמוד: אתה יודע מה כואב לי?
אבי פלדמן: אני לא עושה לך אלא לתושבים.
חמד עמאר: התוכנית שאתה מדבר עליה, איפה מתבצעת?
אבי פלדמן: באמצעות המט"ים.
אבי פלדמן: יש פריסה שלהם בכל אזור הצפון.
קריאה: אני לא יודע על מה אתה מדבר.
האשם חוסיין: אתה יודע שאתה נמצא בתוכנית אחרת.
אבי פלדמן: הכסף מועבר דרך המט"י.
אבי פלדמן: למשל, יש מט"י אחד בירכא שמטפל באזור של ירכא והכפרים לידו.
אבי פלדמן: חלק מהכסף מופעל דרך מט"י שנמצא לב הגליל בכרמיאל, וחלק מופעל – אני לא זוכר לגבי דליה ועוספייה, מי המט"י שמטפל שם- - -
חמד עמאר: בכמה עסקים תמכתם השנה, 2010, מתוכנית התקציב?
אבי פלדמן: אין לי כרגע הנתונים.
אבי פלדמן: 30 קבוצות נפתחו לנושא של עבודה עם יזמים.
אבי פלדמן: אין לי לומר לך כמה יזמים בכלל טופלו בכל המגזר – זה נתון שאנחנו יכולים להעביר לוועדה לדיווח – תוכלו לצרף אותו לסיכום הפגישה.
חמד עמאר: מרכזי הכשרה, דרך מי הם עוברים?
אבי פלדמן: אגיע לכל הנקודות.
אבי פלדמן: אנחנו פותחים בתחילת השנה מרכז עסקים.
אבי פלדמן: עד היום הקמנו שלושה מרכזי עסקים כאלה בלבד בכל הארץ.
אבי פלדמן: השלישי ייפתח בירכא.
אבי פלדמן: מרכז עסקים הוא מעין חממה עסקית שבה יזמים יכולים לשבת במרכז בשכר דיור מסובסד, ולקבל ליווי לכל אורך תקופת ההקמה והפעילות הראשונית.
אבי פלדמן: אחרי זב, כשהם יוצאים מחוץ למרכז, הם יוצאים עם רמת שרידות הרבה יותר גבוהה, כי הם קיבלו את כל התמיכה במהלך תקופת התוכנית, שזה בין שנה לשנתיים, של שהייה במרכז.
אבי פלדמן: אלה פעילויות שכבר התחילו השנה.
אבי פלדמן: פעילות אחרת היא בנושא של מרכזי תעסוקה, שהם מחולקים לפי שלושה מקבצים של ישובים.
אבי פלדמן: את התקציב הזה כאמור קיבלנו רק בסוף נובמבר, זה עבר ועדת מכרזים של המשרד, זה מחכה בחשב הכללי לאישור סופי.
אבי פלדמן: רק עכשיו קיבלתי - שהם מבקשים לקבל מידע נוסף - אני מעריך שזה יתבצע עד סוף השנה הזאת, ההסכמים עם הג'וינט ייחתמו, כך שנוכל בתחילת 2011 להיכנס למרכז ההפעלה הראשון שיישב בגוש הכפרים של ירכא-ג'וליס – זה יהיה המרכז הראשון.
אבי פלדמן: במהלך 2012 אנחנו נכשיר את הצוותים של המרכז הזה ושל שני המרכזים האחרים.
ג'בר חמוד: אולי אתה עושה עבודה בירדן, אבל כל מה שאמרת פה, מבחינתנו, זה עב"מ.
אבי פלדמן: לגבי אזורי תעשייה, התקציב הזה עדיין לא הגיע.
אבי פלדמן: זה, ככל הנראה, יגיע בתחילת2012, כי לא נצליח לחייב אותו בסוף 2011.
האשם חוסיין: אם היינו מעבירים את זה עכשיו, עד שהם היו יוצאים למכרזים – היתה נגמרת השנה, והכסף הזה היה חוזר לאוצר ונמחק.
האשם חוסיין: שמרנו אותו לשנה הבאה.
מגלי והבה: ברגע שוועדת הכספים מאשרת תקציב לביצוע, זה לא חוזר לאוצר - להפך.
חמד עמאר: שילוב בית ג'אן, חורפיש, ינוח ג'את וכפר כמא במינהלה של אזורי לתעשייה קיימים – איפה אנחנו עומדים?
אבי פלדמן: זה אותו תקציב יחד עם התקציבים של אזורי פיתוח.
אבי פלדמן: התקציבים האלה יועברו אלינו בתחילת 2012, כי לא נספיק להתחייב עליהם בסוף 2011.
חמד עמאר: אני מבין שמשרד התמ"ת, כל התקציב שהיה אמור להיות ב-2011, יתחיל הביצוע שלו ב-2012.
אבי פלדמן: בעסקים קטנים הביצוע התחיל ב-2011.
חמד עמאר: זה מיליון וחצי שקל; אני מדבר על התקציבים הגדולים.
אבי פלדמן: נכון, את החלק של מרכזי התעסוקה כבר קיבלנו את התקציב, ואנחנו מפעילים אותו, מתחייבים עליו כבר עכשיו יחד עם הג'וינט – זה יקרה עד סוף השנה הזאת, ותחילת הפעילות תהיה בתחילת 2012.
אבי פלדמן: לגבי הנושא של אזורי תעשייה, זה ייקח קצת יותר זמן, אבל גם בתחילת 2012 זה יופעל – נקבל את התקציב ונוכל לבצע את ההתקשרויות כדי להפעיל את התקציב.
נסראללה חיר: היו לשכות תעסוקה אצלנו בכפרים.
נסראללה חיר: סגרו אותן והעבירו אותן למעלות ולכרמיאל.
נסראללה חיר: יש לנו בעיה, שהנשים שלנו לא יכולות להגיע לשם, וזו בעיה חמורה מאוד.
נסראללה חיר: הגשתי בקשה לפני שנה וחצי למשרד התמ"ת, שיאשרו לנו פתיחת המקומות האלה, ובינתיים שום דבר לא זז.
נסראללה חיר: אם ניקח את הבנות שלנו, שהן רשומות בלשכת התעסוקה, זה מראה כאילו האחוז אצלנו הוא 15 אחוז, אבל בגלל המרחק הזה אני חושב שאצלנו הנשים מעל 60 אחוז.
חמד עמאר: בנושא הזה קיימתי ישיבה עם שר התמ"ת לשעבר, פואד בן-אליעזר, והוא הבטיח לחזור ולפתוח בפקיעין מרכז תעסוקה, ואמר לי שיצא צוות.
חמד עמאר: שאלתי אותו שוב, ואמר שיצא צוות עם ראש הרשות, לפתוח את זה.
חמד עמאר: אף אחד לא בא, ולא יבואו.
חמד עמאר: האם יש התקדמות בנושא?
אבי פלדמן: אני לא יודע לגבי הבטחה של השר לשעבר פואד.
אבי פלדמן: התוכנית של מרכזי התעסוקה, שתיארתי אותה, היא יוצאת לדרך כבר בתחילת 2012 בשלושה מוקדים אזוריים – הראשון הוא ג'וליס, ירכא, אבו-סנאן, המוקד השני הוא בית ג'אן, סג'ור, עין אל-אסד ורמי והשלישי הוא קיסרה, חורפיש, ינוח-ג'ת ופקיעין – אלה שלושה מרכזים שיישבו בתוך הכפרים, מרכזי תעסוקה, והם אמורים- - -
חמד עמאר: זה ב-2012?
נסראללה חיר: מדברים על תעסוקה.
נסראללה חיר: מדינת ישראל השקיעה בפקיעין יותר מ-10 מיליון שקל על בניית בית ספר להכשרה - - - וזה תקוע מ-1996 עד היום בגלל הבירוקרטיה במשרד התמ"ת.
אבי פלדמן: זה לא בגלל הבירוקרטיה.
אבי פלדמן: בזמנו משרד הרווחה, אברהם מונל, העביר כל הכסף – העביר את זה לתמ"ת כדי להשלים את הבנייה הזאת.
אבי פלדמן: הבניין עומד, רק הפיתוח שלו.
אבי פלדמן: העביר כסף בלי סוף.
אבי פלדמן: שום דבר לא ראינו.
אבי פלדמן: משרד ראש הממשלה העביר 6.3 מיליון שקל למשרד התמ"ת, ושום דבר לא ראינו.
אבי פלדמן: רק מדברים.
אבי פלדמן: כשיוצאים מפה, המזוודות מלאות כסף.
אבי פלדמן: שקל אחד לא ראינו.
האשם חוסיין: אני חייב להגיב.
האשם חוסיין: אנחנו נכנסנו לסיפור הזה לפני חודשיים, 6 מיליון שקל לשנה הזאת ועוד 2 מיליון לשנה הבאה כדי להשלים את בית הספר הזה.
האשם חוסיין: זה לא מהכסף של התוכנית אלא כסף חדש מהאוצר, וזה עניין של חודשיים, ועד שייחתם חוזה ועד שתתקבל החלטה במשרד התמ"ת ייקח זמן.
האשם חוסיין: זה תקוע 15 שנה.
כרמל נאסר א-דין: בשביל השקיפות – אני לא קיים בכל התוכנית הזאת; אני קיים בתוכנית אחרת, 1519, ובנושא החינוך אני כן בתוכנית הזאת.
כרמל נאסר א-דין: לדעתי, יש המון כסף במשרדי הממשלה, במיוחד במשרד החינוך, וצריך לעשות את ההתאמות הנכונות כדי לקבל את הכספים.
כרמל נאסר א-דין: יש אופציות לקבל את הכספים ויש אופציות שלא, ואנחנו יודעים על הפקידות שלנו, למשל, בנושא הבנייה יש בעיה אצלנו בדליה, שיש לי אישורים לגנים אבל אין לי שטחים – אתה צריך לגרוע את השטחים מהמינהל.
כרמל נאסר א-דין: זה מה שקרה לי עם מונל – יש לי שם כ-4 מיליון שקלים שאני צריך לבנות בהם לשכת רווחה.
כרמל נאסר א-דין: עד שהצלחתי לגרוע את השטח מהמינהל, לקבל אותו אליי ולבנות תוכניות לזה זה לוקח שנתיים, עד שעכשיו אני מצליח לבנות תוכנית מבנה רווחה, כלומר זה תהליכים לא פשוטים, אבל אם אנחנו מדברים על החינוך, ולדעתי, זו הבעיה הכי גדולה, ויושב פה רמיז, שגם צריך להיות מעורב בקטע הזה - למשל, קחו תוכנית עתידים – שם לחצנו את האנשים שלנו להיכנס שם, ובוא נודה על האמת – גם עם פסיכומטרי שהוא לא בכיוון, ואנחנו רואים אחוזי נשירה מטורפים; 60 אחוזי נשירה בשנה הראשונה, כי יש לנו בעיה, בפסיכומטרי, זה דפוק אצלנו, אחוז נמוך, בבגרות זה דפוק אצלנו, והבעיה היא פדגוגית יותר מאשר מבנית, ושם צריך לשים כספים גבוהים יותר.
כרמל נאסר א-דין: אם מדברים על בנייה, ויש סקר, שעשה אותו רמזי חלבי בשלטון המקומי, מדבר על זה שאצל הדרוזים מעל 31 תלמידים בכיתה ואצל היהודים 26 תלמידים בכיתה, כלומר יש פער.
כרמל נאסר א-דין: אם מדברים על סטודנטים, היום בעדה הדרוזית כמעט 1.2 או 1.3 אחוזים סטודנטים, באוכלוסייה הישראלית 4.5 אחוז סטודנטים.
כרמל נאסר א-דין: אנשים שמחזיקים תאור ראשון ומעלה – כ-30 אחוז מהאוכלוסייה הישראלית, האוכלוסייה הערבית – 15 אחוז, אצלנו 6 אחוז, ופה זו ההזדמנות שבנושא הפדגוגיה במיוחד, שם יש לנו חוסר בהמון שעות.
כרמל נאסר א-דין: כל בתי הספר של העדה הדרוזית, חסרות להם המון שעות פדגוגיה, תוכנית החומש לא מספיקה, ובנוסף, בחינוך הלא פורמלי, ואני מסכים – גם אצלי המתנ"ס עובד בצורה מופלאה, אבל לקחתי אותו למועצה שלי, אני עושה את זה מהמועצה שלי.
כרמל נאסר א-דין: המתנ"סים בישובים הדרוזים במצב לא טוב.
כרמל נאסר א-דין: יש לנו עוד בעיה, ועדיין האשם לא חזר אליי, עם שיקום שכונות – תוכנית שפעלה כמה שנים.
כרמל נאסר א-דין: אני לא יודע איפה זה עומד – אנחנו כן מחזירים את זה?
האשם חוסיין: מה שהבאנו ב-2006 למגזר הדרוזי, אנחנו ממשיכים לתקצב את זה ב-100 אחוז.
כרמל נאסר א-דין: חזר לעבוד עם החברה למתנ"סים?
כרמל נאסר א-דין: כן.
כרמל נאסר א-דין: הוארך או לא הוארך?
כרמל נאסר א-דין: ב-2007-2006, כשהתחלנו את הפרויקט הזה במגזר הדרוזי, הכספים עברו דרך מועצות.
כרמל נאסר א-דין: המועצות היו במצב קשה.
כרמל נאסר א-דין: החברה המנהלת נבחרה אז, היתה החברה למתנ"סים, היה לה חוזה עד סוף שנת 2011, כשמסיימים את התוכנית הקודמת.
כרמל נאסר א-דין: הם סיימנו, ועכשיו ממשיכים עוד חצי שנה, ואחר כך מעבירים את זה דרך הרשות.
חמד עמאר: תוך חצי שנה זה עובר לרשות?
חמד עמאר: לרשויות, כי כיום הרשויות במצב שכן יכולות לקבל.
כרמל נאסר א-דין: אני פונה פה למשרד החינוך, והפקידות עושה עבודה טובה בעניין הזה – יש מרחק בין הנער הדרוזי לנער היהודי, אולי בגלל ההיסטוריה של הנושא הזה, וצריך לכפר עליו במיוחד בנושא שעות הפדגוגיה, שצריך עוד המון שעות שם, בנושא הפסיכומטרי, שצריך לשפוך המון שעות כדי לעשות פיק אפ לנושא הזה, כי אם זה לא יהיה, לא תהיה לנו אח ר כך אקדמיה.
חמד עמאר: משרד הפנים.
יוסף משלב: אני רוצה להיות ממוקד בהחלטת הממשלה, והנושאים האחרים שעלו – אני מבטיח להעלותם למנכ"ל.
יוסף משלב: מתוקף החלטת הממשלה יש פה שני סעיפים ישירים באחריות משרד הפנים; הנושא הראשון הוא שיפוץ וארגון מבני דת – 8 מיליון שקל, מתוך זה 2.3 בשנה.
יוסף משלב: על-פי דיווח שקיבלתי מהממונה על הנושא הזה, נכון לבוקר, התקציב מנוצל במלואו והוקצה במלואו.
יוסף משלב: לגבי תוכניות מתאר - זה הסעיף השני, שבהתאם להחלטת ממשלה, משרד הפנים מקצה מתקציבו 10 מיליון שקל, 2.5 מיליון שקל בכל שנה.
יוסף משלב: המשרד סימן את דליה ועוספיה, והתוכניות נמצאות בהכנה, ראשי הרשויות כאן יוכלו לדווח לכם.
יוסף משלב: יש עוד שתי תוכניות בהכנה, זה חורפיש ועין אל-אסאד, כלומר המשרד לא מעביר כסף, המשרד מתכנן את זה, ובסוף הרשויות יקבלו את התוצר.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע לפי ישובים.
חמד עמאר: זאת התוכנית – היא אמרה: משרד הפנים יקצה 10 מיליון שקל מתקציבו, 2.5 השנה.
חמד עמאר: המשרד עומד בזה - סימנתי לך את התוכניות.
חמד עמאר: איפה היום מתבצעות תוכניות מתאר בישובים הדרוזים?
חמד עמאר: זו התלונה שאני מקבל מראשי הרשויות.
חמד עמאר: יש תוכנית.
חמד עמאר: משרד הפנים הראה את התוכנית, יש כרגע ארבע תוכניות בהכנה, לדליה, עוספייה, חורפיש ועין אל-אסאד, מתקציב משרד הפנים.
חמד עמאר: מה שג'בר העלה- צודק, יש כמה רשויות ששמו כסף.
מגלי והבה: עין אל-אסאד לא שייכת למועצה אזורית מרום הגליל, ואתם מממנים.
יוסף משלב: היא מופיעה בתוכניות של המשרד.
יוסף משלב: לגבי התכנון המפורט, זה לא באחריות משרד הפנים.
יוסף משלב: בתוכנית המתאר הזו אי-אפשר להוציא היתרי בנייה.
יוסף משלב: הוא כבר השקיע מאמץ, שם כסף.
יוסף משלב: אם לא יהיה מענה עכשיו לג'בר ב-10 מיליון שקל לתוכניות מפורטות, תוכנית המתאר לא תעזור.
יוסף משלב: מה עשינו – אני מבקש להרחיב לאור בקשתך בעניין הזה.
יוסף משלב: על-פי התוכנית, באחריות משרד ראש הממשלה היה להקצות בכל התוכנית של החומש 20 מיליון שקל, מתוך זה 3.5 השנה.
יוסף משלב: אני קיימתי ישיבה עם היימן לפני יומיים.
יוסף משלב: הסטטוס הוא כזה: שלושת הישובים שסומנו בהתאם למגבלות התוכנית זה דליה, עוספייה ומרער.
יוסף משלב: יש פה פער - לפחות עוד שלוש או ארבע רשויות שכבר מוכנות, ובתוכן סג'ור, שכבר התוכניות מוכנות, נדרשים לתכנון מפורט.
יוסף משלב: זו הבעיה.
יוסף משלב: אני אומר לך שהתקציב הזה, ה-20 מיליון, הוא אינו תקין, וגם העיתוי שלו הוא לא תקין.
יוסף משלב: אי-אפשר לפרוס תוכניות מפורטות לשלוש שנים.
יוסף משלב: עכשיו צריך את כולן לקדם, ולהכפיל את המספר הזה פי שלושה, אם אתם רוצים לענות על התכנון המפורט של הרשויות האלה.
יוסף משלב: מצב בפועל: בדליה יש צוות תכנון ללואנסי בעלות 2.1 מיליון שקל, וואד אל-פאש – הצלחנו בישיבה אצלי לקדם אותו לשנה הזאת, זה 4 מיליון שקל, בעוספייה זה 2.4 לעמק הזיתים שלב א', וצריך לשלב ב' עוד 2.4.
יוסף משלב: הצלחנו לגרד 1.9 מיליון – זו בשורה לוואג'י, וזה סך הכול כ-9-8 מיליון שקל מול ה-3.5.
יוסף משלב: אני טוען – לא בסדר, זה הבעיה האקוטית לחיבורי החשמל ולקידום השכונות ולכל הדברים האלה.
יוסף משלב: אני קורא ומבקש בראיית כלל התוכנית, להכפיל את המספר הזה, ולייעד אותו לביצוע כבר בתחילת 2012, ולא לעבוד בדירוג.
יוסף משלב: תסמכו על הרשויות, תנו להם את התקציב, שישכרו צוותי תכנון.
יוסף משלב: אין צורך לעשות שלביות.
יוסף משלב: צריך עכשיו הכול.
יוסף משלב: הם מספיק גדולים כדי לממש את התוכנית.
יוסף משלב: תודה.
חמד עמאר: אני יודע שאתה כמנהל מחוז חיפה מקדם מאוד טוב את נושא דליה ועוספייה, גם מראשי הרשויות שמעתי.
חמד עמאר: אני מקווה שגם במחוז צפון ייקחו את הנושאים לידיים.
חמד עמאר: ראש מועצת אבו-סנאן, בבקשה.
עלי הזימה: בוקר טוב, אני מברך על הדיון.
עלי הזימה: אני רוצה להתחיל מתוכנית המתאר.
עלי הזימה: המגזר הדרוזי כולו סובל מתוכניות מתאר.
עלי הזימה: הרי בין כה כולם צולעים, ואין לנו אגורה בתקציב, לתקצב תוכניות מפורטות, תוכניות מתאר.
עלי הזימה: משרד הפנים אומר שיש לו 10 מיליון שקל לחלק לארבעה כספים.
עלי הזימה: איפה עוד שבעה או שמונה כפרים?
עלי הזימה: יחכו עוד עשר שנים עד שיגיע אליהם התקציב כדי שהבחורים הצעירים שלנו יתחילו לבנות.
עלי הזימה: בכל ישוב מהישובים היום בירכא ואחרים 40 אחוז הם בונים ללא רשיון, ללא שום דבר.
עלי הזימה: רובם משרתים פה ושם, מקבלים תיקים פליליים.
עלי הזימה: תלך לבית משפט, ותראה שהדרוזים עומדים בתור, ומקבלים קנסות – 60, 70 ו-80 אלף שקל.
עלי הזימה: אם נחכה עד שמשרד הפנים יתקצב לישובים אחרים, וחבל שהאשם לא נמצא פה, והוא אמר שיש תקציב אצלם גם לעניין הזה, עד שמשרד הפנים מתקצב, כולם הבינו – יש תוכניות מוכנות, עצרו את התוכניות כי הם רוצים כסף, אין כסף, ובלי היום שיש לך סעיף תקציבי, החשב לא יחתום לך שהמהנדס יעשה תכנון, ולכן כל התכנונים אצלנו בישובים הדרוזים, כל חברי הכנסת וכל הדרוזים מדברים על תכנון ועל תקציבים, ואין שום דבר, ואם ימשיכו לדבר ככה, עוד עשר שנים לא יגיעו לישובים אחרים.
עלי הזימה: אני מברך את האשם על העבודה שהוא עושה במשרד ראש הממשלה.
עלי הזימה: אני מבקש שיתקצבו את הרשויות מתקציב ראש הממשלה לתכנון, ויעבירו את הכספים למועצות כדי שנוכל לעשות תוכניות מפורטות, אחרת הילדים שלנו ימשיכו להפר ולבנות בבנייה בלתי-חוקית, וזה הכי מסוכן היום אצלנו במגזר הדרוזי, אם זה בחורפיש, היו קטטות וכמעט היה רצח, וזה ימשיך גם בישובים אחרים.
עלי הזימה: בישובים אחרים יהיו קטטות גם עם המנהל, עם הוועדות וגם יהיה רצח.
עלי הזימה: לא צריך להגיע לרצח בשביל תקציבים.
עלי הזימה: צריך קודם להשקיע בתוכניות מפורטות מטעם משרד ראש הממשלה, ולהעביר מייד כספים, שזה עדיף על משהו אחר כדי לפתור את בעיית התכנון והבנייה בכל המגזר הדרוזי.
עלי הזימה: אני מקווה שהשנה בנוכחות השר – מרמנט העביר חצי לאלה שהיו במרמנט, והישובים שלא נכנסו, התעללו בהם וקיבלו אגורות, והשר הבטיח שיעביר את זה ישר לדרוזים.
עלי הזימה: אני מקווה שתהיה החלטה, שמההתחלה, בעזרת החברים, עם כל העזרה שלכם, אני מקווה שבאזורי תעשייה – הרי מדברים על אזורי תעשייה, מקימים פה לכמה כפרים.
עלי הזימה: איפה שאתה לא רוצה לפרוע כסף, תגיד: זו תעשייה.
עלי הזימה: עד שלוקחים את האדמה ועד שמשכללים כבר נגמר התקציב ועובר למשהו אחר.
עלי הזימה: כבר תקצבו אזור תעשייה בתוכניות והממשלה עשר פעמים, ולא עברה אגורה אחת.
עלי הזימה: אצלי באבו-סנאן דרשתי שיפוץ אזור התעשייה והרחבתו.
עלי הזימה: עד היום אני לא מקבל שום תשובה.
עלי הזימה: משרד החינוך – כיתות הלימוד, יש לי בית ספר מוכן עם כל הרשיונות ועם כל האדמה.
עלי הזימה: יש לי שני גנים.
עלי הזימה: בשנה שעברה קיבלתי 2 מיליון ומשהו שקל לבית ספר, אבל יש לי עוד שני בתי ספר שיש להם תוכניות מוכנות, יש לי גני ילדים בשכירות, יש לי 18 כיתות בשכירות, לומדים במקומות קשים, ולכן תקוותי – שלחתי כמה מכתבים - שמשרד החינוך עם עוזר השר יענו לזה, גם יענו על עניין השיפוץ, שיגדילו את זה.
חמד עמאר: ראש מועצת כפר כמא, בבקשה.
נסים בכיר: אני מברך על הדיון, ורוצה להתמקד בשני נושאים.
נסים בכיר: ידידי מאבו-סנאן אמר שני דברים שהם הכי חשובים לכולנו כראשי רשויות: ראשית, לא שמו כסף במשרד הפנים לכל הנושא של תוכניות מתאר.
נסים בכיר: כפר כמא במשך 63 שנות קיום של מדינת ישראל פעם אחת בשנות ה-70 אושרה הרחבה של תוכנית מתאר.
נסים בכיר: מאז ועד היום אין תוכנית מתאר.
נסים בכיר: כשאני מדבר על חצי מיליון, אומר לי: אני מעביר חצי מיליון, בתור שלב א', להמשיך להתגלגל.
נסים בכיר: מה שפה עלי אמר, אין לנו תקציבים, ואני לא יכול לתת הנחיה לעבוד על תוכנית מתאר מבלי שיש לזה תקצוב, אז על חצי מיליון למעלה מחצי שנה אני לא מצליח לקדם בכלום את הישוב, ואם אין תוכנית מתאר, אז לשמחתי, בכפר כמא אין בנייה לא חוקית, אבל כל שנה מצטרפים זוגות חדשים, יש למעלה ממאתיים זוגות בכפר כמא שרוצים לבנות בשטחי אדמה, אבל אין תוכנית מתאר, ואז אנשים יתחילו להיות עבריינים גם בכפר כמא.
נסים בכיר: הנקודה השנייה, אזורי תעשייה.
נסים בכיר: חבל שאבי פלדמן הלך.
נסים בכיר: ישבתי אתו על שני נושאים: כניסה לשותפות באזורי תעשייה, ולחילופין, עוד מהשר הקודם, מפואד, שהיתה לי אתו פגישה עם ראשי המועצות של כפר תבור וגליל תחתון, וסוכם שנלך על אזור תעשייה משותף – אני רואה שלכפר כמא אין מקורות הכנסה, כי אין לה אזור תעשייה, וגם לא יהיה לה, כי לפי הפתרון של להיכנס שותף באזור תעשייה קיים אחרי ישיבות שקיימתי עם שתי מינהלות באזור, אולי עוד עשר שנים אני אקבל פרומיל.
נסים בכיר: לאזורי תעשיה צריך להקצות תקציבים.
סימונה טסטה: שלושה נושאים עיקריים יש בהחלטת הממשלה השנה, שמשרד השיכון מטפל בהם: הנושא של פיתוח משאבים בשכונות באזור של גרעיני הכפר - 6 מיליון שקלים לשנה.
סימונה טסטה: כל ה-6 מיליון שקלים האלה בוצעו, ההזמנות הועברו לרשויות המקומיות.
סימונה טסטה: עכשיו הכול תלוי בביצוע של הרשות המקומית – היא צריכה לצאת למכרז, היא צריכה לבצע, והיא מקבלת החזר מזומן.
סימונה טסטה: מבחינת המשרד, הוצאנו את ההתחייבויות לרשויות המקומיות, והן צריכות לבצע.
חמד עמאר: 6 מיליון שקל הוצאתם את כל ההתחייבויות, באיזה נושא?
חמד עמאר: השלמות פיתוח בשכונות ותיקות, זה גרעין הכפר – תאורה, רחובות, גני משחקים – כל רשות, הצרכים שיש לה.
מגלי והבה: יש לנו שיקום בתי קשישים?
מגלי והבה: זה רק ליהודים.
מגלי והבה: מי שמטפל בזה זה אגף לשיקום שכונות חברתי.
מגלי והבה: אני חושבת שכרגע התוכנית הזאת נעצרה.
מגלי והבה: רק אתמול העברנו תקציב שעיכבתי אותו, כי הדרוזים והצ'רקסים לא שם.
מגלי והבה: אני לא יודעת אם זה בתוכנית הזו, אם זה ישובים שהוכרזו שיקום שכונות – לא כל ישובי הדרוזים הוכרזו שיקום שכונות.
מגלי והבה: במסגרת התוכנית הזאת הם מקבלים תקציב מיוחד.
מגלי והבה: אני לא יודעת פרטים.
מגלי והבה: לגבי השלמות מימון והקמה של מוסדות ציבור – סליחה, 6 מיליון זה לא כולל עוספייה, דליה ומרער.
מגלי והבה: הם קיבלו 2 מיליון ואחר כך עוד 3 מיליון תוספתי.
מגלי והבה: כל התקציב שהוקצה לנושא הזה, בוצע.
מגלי והבה: לגבי מוסדות ציבור, תקציב של 5.5 מיליון שקלים, 1.5 מיליון שקלים לשלושת הישובים דליה, עוספייה ומרער ועוד 4 מיליון ליתרת הישובים.
מגלי והבה: יש תוכנית עבודת חומש לארבע שנים.
מגלי והבה: השנה 5.5 מיליון שקלים בוצעו, ההזמנות הוצאו לרשויות המקומיות – לא כל הרשויות קיבלו, לא כל הרשויות יושבות על התוכנית השנה, והתוכנית הזאת היא המשך של החלטת הממשלה הקודמת שהקימה מבנים.
מגלי והבה: פה אנו משלימים מבנים מסוימים או מרחיבים אחרים.
מגלי והבה: גם זו תוכנית שמבוצעת בשיתוף המשרד לפיתוח הנגב והגליל של - - .
מגלי והבה: הנושא השלישי של המשרד הוא סבסוד פיתוח לשכונות חדשות, חיילים משוחררים.
מגלי והבה: עד החלטה זו היתה החלטת ממשלה קודמת שגם נתנה סבסוד פיתוח, אך כיוון שהיא נתנה 50 אחוז סבסוד פיתוח כמו כל הישובים בארץ פלוס 25 אחוז תוספתי בשיתוף עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, והיקף התשלום היה עד 100 אלף שקלים למגרש.
מגלי והבה: לצערנו, על אף שהוצאנו הרבה שיווקים, לא נלקחו- - -
מגלי והבה: את מוכנה להתייחס לתוכנית השיווקית והחלוקה?
מגלי והבה: אני יודע על שני ישובים – בית ג'אן וירכא - בית ג'אן 4 מגרשים וירכא- - -
מגלי והבה: ממש לא.
חמד עמאר: חבר הכנסת והבה מדבר על התוכנית שפורסמה לאחרונה.
חמד עמאר: אני מדברת על התוכנית הקודמת של ארבע השנים.
חמד עמאר: עצרתי לכם אתמול תקציב כדי לקבל נתונים.
חמד עמאר: את מוכנה לומר את הנתונים וחלוקת מגרשים?
חמד עמאר: הנתונים פורסמו באתרי אינטרנט.
חמד עמאר: ראיתי את הנתונים.
חמד עמאר: בואו לא נבלבל בין שיווקים שהיו בארבע השנים האחרונות ולא נרכשו מגרשים, ולכן הם בוטלו, לבין התוכנית עכשיו, אחרי שהתקבלה החלטה בשיתוף עם משרד ראש הממשלה, ויצאו הנחיות חדשות, כי בתוכנית החדשה נאמר שצריכה להיות ועדת משנה שקובעת את הקריטריונים לסבסוד.
חמד עמאר: סוכם העניין הזה בחודש שעבר, יצאו הנחיות.
חמד עמאר: הוצאנו לשיווק עכשיו כמעט 600 מגרשים.
חמד עמאר: את יכולה לתת לנו פירוט?
חמד עמאר: הגענו להחלטה יחד עם משרד ראש הממשלה, שהיקף התשלום המקסימלי - זה אומר שהסבסוד הרבה יותר גבוה – שהתושבים ישלמו, חיילים משוחררים, יהיה כ-50 אלף שקלים.
חמד עמאר: כל הישובים שהסבסוד פיתוח הצליח להגיע לרמה כזו שהתשלום שלהם יעמוד על 50 אלף שקלים, לפי הקריטריונים שנקבעו, יצאו לשיווק.
חמד עמאר: אני יכולה לומר מיהם.
חמד עמאר: חלק מהישובים עדיין אומדן הפיתוח מאוד גבוה.
חמד עמאר: על אף שיש הסבסוד, לא הצלחנו להוריד את זה לרמה כזאת שהתושבים יוכלו לשלם 50 אלף שקלים, ואנחנו בדיון עם משרד האוצר, איך לפתור את הסוגייה הזאת.
חמד עמאר: בכמה ישובים מדובר?
חמד עמאר: באבו-סנאן מדובר ב-60 מגרשים - לשיווק עכשיו – ג'ת – 28, חורפיש – 6, ינוח – יש פה בעיה עם הוצאות פיתוח, קיסרה-סמייה - 110, שפרעם 12, עין אל-אסאד – 28, מרער - 122.
חמד עמאר: פקיעין - כרגע אין תוכנית.
חמד עמאר: כל התוכניות שנמצאות כרגע בתוקף, כל היתרות, כל מה שאפשר לשים כרגע על שולחן השיווק, נמצא כרגע בהכנה עם המינהל.
חמד עמאר: זה ייצא אוטוטו, בחודש הקרוב.
חמד עמאר: לגבי חורפיש ודליה, שיש שם קצת בעיה עם האומדן, שהוא גבוה – אנחנו בודקים את זה, ואני מקווה שבתחילת השנה הבאה נוכל להוציא את זה לשיווק.
נסראללה חיר: אדוני היושב-ראש, ראשית, הם מדברים על הוצאות פיתוח.
נסראללה חיר: בפקיעין יש אוכלוסייה שמורכבת מנוצרים, דרוזים, מוסלמים ויהודים.
נסראללה חיר: נוצרי שעשה שירות לאומי שנה בשכר, מקבל חלקת אדמה של 600 מטר בחינם, בטענה שאין הוצאות פיתוח.
נסראללה חיר: זה לפי החלטת מינהל מקרקעי ישראל 1088 מ-2008.
נסראללה חיר: לי אין בעיה עם זה, אבל שייתנו גם לי.
נסראללה חיר: בנוסף, לגבי שימור, ב-13.5 עבר בוועדה המחוזית של משרד השיכון התוכנית של פקיעין, ועד היום לא קיבלו אותה.
חמד עמאר: ראש מועצת עוספייה, בבקשה.
וגיה כיוף: קודם כל אני רוצה להודות לחברים האשם וסאהר והאנה.
וגיה כיוף: אחת הבעיות המרכזיות שלנו זה התכנון והבנייה, וזה המקום להודות לממונה על המחוז שלנו, שבשנה האחרונה מקדם את הנושא בצורה מאוד רצינית.
וגיה כיוף: אם אתם מסתכלים, מי כאן - מנהל הישיבה דרוזי, המגיבים דרוזים, המשתתפים דרוזים – יכולנו לעשות את זה בצפון.
וגיה כיוף: הבעיה, יש דיונים חלולים, ויש דיונים רציניים.
וגיה כיוף: הבעיה היא לא בדיון אלא יותר באסטרטגיה, בדין שונה במדינה הזאת.
וגיה כיוף: אנחנו חיים באווירה הזאת כבר כמה ימים.
וגיה כיוף: דין שונה – זאת הבעיה.
וגיה כיוף: אני ממליץ לחברי הכנסת הדרוזים – אני לא רוצה להיכנס לשום מספר, כי לא נצא מזה.
וגיה כיוף: אתם צריכים להוביל, שלי לא יהיו החלטות ממשלה.
וגיה כיוף: אני רוצה להיות אזרח בתוך תקציב המדינה.
וגיה כיוף: תתייחסו אליי כאזרח – זה מה שאני מבקש.
וגיה כיוף: מ-91' בעוספייה לא חולק מגרש.
וגיה כיוף: זו בושה.
וגיה כיוף: אני נבחרתי לייצג את התושבים שלי, אבל אני לא קובע; מי שקובע זה האנשים שיושבים במשרדים, ובסך הכול יש נתק מאוד חריף בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי, אפילו נתק בין השלטון עצמו לבין פקידות הממשלה.
וגיה כיוף: תראי – חבר כנסת שואל מה קורה בכפר שלו, שהוא יודע הכול, ואת מעדכנת אותו.
וגיה כיוף: זה מה שקורה.
וגיה כיוף: אני רק שואל את עצמי, אדוני היושב-ראש, אני חוזר הביתה – מה נתן לי הדיון הזה?
וגיה כיוף: וכל ראש רשות פה, ההתנהגות של פלדמן – הוא שפך את שלו והלך.
וגיה כיוף: זה היחס.
וגיה כיוף: זה דין שונה.
וגיה כיוף: לכן הבעיה היא יותר יסודית, יותר שצריך לפתור אותה כך שאם לא היה ממונה על המחוז שנלחם, אומר לי עכשיו לפני כולם בנושא הזה של התכנון – היה נעצר הכול.
וגיה כיוף: הרי כל התקציב של רשות מקומית בנויה נכון, היא בנויה מארנונה נכונה, בנויה מאזור תעשייה נכון.
וגיה כיוף: הכניסו אותי להיות מרחב ביוספרי – זה תרבות ביוספרית של תושבים כדי ללמד אותם איך להתעסק, ואני אזור תיירות.
וגיה כיוף: עד ששכנעתי את עצמי שאני אזור תיירות, אני הולך לבדוק את עצמי, ואני לא נמצא במפת התיירות הישראלית.
וגיה כיוף: אז איך אתה רוצה שמועצה מקומית כזו תקום על הרגליים?
וגיה כיוף: לכן אני חושב שהמילה המרכזית מהדיון הזה היא שחברי הכנסת הדרוזים ולא דרוזים בכנסת הזו צריכים להוביל לאזרחות שווה.
חמד עמאר: משרד התחבורה, בבקשה.
נתיב: תקצבנו במלואם את החלק היחסי של ה-180 מיליון שקל.
נתיב: עד עכשיו יש בקנה קרוב ל-49 מיליון שקלים, התחייבויות שאמורות להיחתם בשלב זה.
נתיב: את הפעילות שלנו אנחנו עושים באמצעות חברות מנהלות, שמבצעות פרויקטים בתיאום עם הרשויות.
מגלי והבה: הערה אחת – תוודאו שההתחייבויות לביצוע, תעבירו אותן, כי אנחנו מקבלים את זה בדיליי כל הזמן, בוועדת הכספים, ואתם מאשימים את האוצר, והאוצר אומר: תחבורה.
חמד עמאר: אני מקווה שבקרוב ראשי הרשויות יתחילו לבצע.
חמד עמאר: משרד התשתיות, בבקשה.
חוסאם עבאדי: בהתאם להחלטת ממשלה, התבקשנו לתקצב את מתחם קבר - - תקצבנו, ובתוך כחודש אנחנו מתחילים ביצוע.
חוסאם עבאדי: חוץ מזה במסגרת תאגידי מים וביוב אזוריים תקצבנו השנה סדר גודל של 50 מיליון שקל.
חוסאם עבאדי: אנחנו נמצאים בביצוע כמעט ברוב הרשויות הדרוזיות, אם זה בתוך הישוב ואם זה במערכות אזוריות, כולל עוספייה, שתיכנס בדרך, ויש לנו עוד תוכניות לעוד תקציבים בשנה הבאה, ואנחנו מתקדמים.
אחמד רמיז: קודם כל, לגבי החינוך, יש גם נושא המכללות – צריך לבדוק יחסית לשאר האוכלוסיות, לא רק יחסית אלינו, כי המקום של החינוך שלנו בעשר השנים האחרונות לא התקדם מהמקום הרביעי בעדות בישראל: יהודים – ראשון, מוסלמים, נוצרים ודרוזים.
אחמד רמיז: החינוך יביא גם תעסוקה וגם את הדברים האחרים.
אחמד רמיז: חשוב להכניס את הילדים האלה למקצוע, לעשות להם הכוונה, לתת את הפסיכומטרי ולקדם את האוכלוסייה הזאת לאקדמיה, ונעשית כאן עבודה טובה.
אחמד רמיז: לגבי הנושא של החיילים המשוחררים, יש כל שנה כ-800 חיילים דרוזים משתחררים מצה"ל.
אחמד רמיז: ה-800 זכאים, במשך חמש שנים זה מגיע ל-3,950 חיילים שמגיע להם חלקות.