GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר ברקן: כאשר קבלן מגיש בקשה לביצוע פרויקט, בתוכנית המדידה שלו מסומנים העצים.
מאיר ברקן: על כל עץ ועץ מסומן מספר.
מאיר ברקן: כך ניתן לעקוב אחרי מספורי העצים.
מאיר ברקן: שוב אני חוזר: החוק הזה, כפי שהוא מנוסח, מיועד לאנשים הגונים וישרים, ואיננו מיועד לגנבי עצים וכורתי עצים.
מאיר ברקן: מי שבעצם מעוניין בכריתת עץ ללא יידוע אנשי היערנים או החוק, בכל קנה מידה או בכל מקום וזמן, עושה את זה במחשכים.
מאיר ברקן: הוא כורת את העץ מבלי להודיע לאף אחד, ובזה נגמר הסיפור.
מאיר ברקן: אנחנו מדברים על אנשים הגונים, שרוצים ליידע, רוצים להוביל את העצים כראוי.
אמנון כהן: אבל הוא אומר שתוך פקס אחד אתה מקבל את התשובה.
מאיר ברקן: התשובה היא: לא, מפני שלכל עץ יש סימון.
מאיר ברקן: לכל עץ בתוכנית יש סימון.
אמנון כהן: כלומר, שיסתפק ברישיון הכריתה.
מאיר ברקן: אדוני, אני גם לא אוביל עץ אחד על משאית, מכיוון שעלות ההובלה היא יקרה.
מאיר ברקן: אני אוביל, ככל האפשר, מספר רב של עצים, על מנת לצמצם את העלויות שלי.
מאיר ברקן: לכן, הטיעון הזה לא הגיוני מהבחינה הזו.
מאיר ברקן: לכן, אין צורך באישור על הובלת העצים.
מאיר ברקן: יש צורך באישור על העתקת עצים.
מאיר ברקן: אם תפס פקח יערן את המוביל על הכביש עם קבוצת עצים או עץ בודד, יבקש נא את אותו אישור העתקה ובכך ייגמר העניין.
מאיר ברקן: אני לא רואה טעם לסרבל את כל המערכת בגלל הבקשה הזו.
אמנון כהן: האם אתם יכולים לחיות עם זה?
חגי שניר: לא קיבלתי פתרון לבעיה.
חגי שניר: אפשר לתת למנהל יחידת הפיקוח להסביר.
מאיר ברקן: אני אגיד לך מה הפתרון: דיווח.
מאיר ברקן: אני אדווח.
מורן הכהן יבין: אתה תדווח.
מורן הכהן יבין: מה עם מי שלא ידווח?
עמיקם ריקלין: האל"ף-בי"ת של עבודת הפיקוח, היסוד הבסיסי, זה רישיון ההובלה.
עמיקם ריקלין: רק שם אנחנו תופסים את אלה שפועלים בניגוד לחוק.
עמיקם ריקלין: משאית אחת לוקחת עץ זית אחד, שהשווי שלו בשוק הוא 120,000 שקלים.
עמיקם ריקלין: הוא מגיע מכל מיני מקומות, מכל רחבי הארץ.
עמיקם ריקלין: מה הפלוס של רישיון ההובלה?
עמיקם ריקלין: אל"ף, אתה מקבל אותו בפקס מיידי, פרט ליום שישי-שבת.
עמיקם ריקלין: אף אחד לא יחייב עובד בישראל לעבוד בשישי-שבת.
אמנון כהן: הוא גם לא רוצה לעבוד בשישי-שבת.
אמנון כהן: הוא רוצה לנוח.
עמיקם ריקלין: את אותו רישיון העתקה אתה מקבל ישירות.
עמיקם ריקלין: בינתיים, מי שמבצע את כל הדברים בחלק גדול מהמקרים, זו קרן קיימת לישראל.
עמיקם ריקלין: אנחנו רוצים למנוע את הזילות הזו, את ההוצאה של עצי הזית הענקיים, שהם לב לבה של מסורת יהודית, מסורת ארץ ישראל.
עמיקם ריקלין: על ידי מה שאתה מציע נגרום למצב שבמשתלות תראה עשרות אלפי עצים שנגזלו מכל מיני מקומות בארץ.
אמנון כהן: איך פותרים את הבעיה של היזמים?
מאיר ברקן: אתה מקצין את הדברים.
עמיקם ריקלין: אני לא מקצין.
עמיקם ריקלין: אני נמצא בתוך השטח.
אמנון כהן: איך מוצאים פתרון ליזמים?
עמיקם ריקלין: על ידי פקס.
עמיקם ריקלין: הם שולחים בקשה, ובמקום הם מקבלים בפקס את רישיון ההובלה.
אמנון כהן: תוך כמה זמן?
עמיקם ריקלין: תוך 5-10 דקות.
אמנון כהן: אם הוא קיבל.
עמיקם ריקלין: אם הוא קיבל על סמך אותו רישיון כריתה.
אמנון כהן: כלומר, הוא שולח לך את אותו מספר רישיון כריתה, ואז אתה שולח לו את רישיון ההובלה.
חגי שניר: נכון.
מאיר ברקן: והיה ולא יקבל תשובה תוך 24 שעות, ראה זאת כמאושר.
מאיר ברקן: למה לא? זה בדיוק העניין.
אמנון כהן: אתה לא עונה.
אמנון כהן: אתה עסוק.
אמנון כהן: הפקח שלך עסוק.
אמנון כהן: הוא שולח קבלן, הוא הזמין משאית, הזמין את כל העובדים.
חגי שניר: מתי הוא הזמין את המשאית, לפני 5 דקות?
חגי שניר: האם הוא תיאם את זמן הגעת המשאית?
אמנון כהן: אתה לא עונה לו 3 ימים.
חגי שניר: אין דבר כזה.
חגי שניר: העובדים בקרן קיימת לישראל נותנים תשובות מהיום להיום.
אמנון כהן: מהיום להיום?
חגי שניר: בנוגע לרישיונות הובלה, בוודאי.
חגי שניר: אנחנו לא ממציאים פה את הגלגל.
חגי שניר: בגלל זה אני אומר למאיר, שיכול להיות שהוא לא מכיר את מה שמתרחש בשטח.
חגי שניר: רישיונות הובלה ניתנים מדי יום.
מאיר ברקן: אני מכיר, חגי.
מאיר ברקן: פונים אליי קבלנים, שתקועים ללא אישורים, במקרים לא מעטים.
חגי שניר: לא לגבי הובלה.
חגי שניר: לגבי רישיון כריתה, זה נכון.
מאיר ברקן: גם להובלה.
מאיר ברקן: אין שום סיבה לתקוע את המערכת בגלל זה.
מאיר ברקן: תגביל את זה ב-24 שעות.
מאיר ברקן: במידה ולא קיבלתי אישור תוך 24 שעות, ראה זאת כמאושר.
אמנון כהן: המפקח אומר שתוך 5 דקות הוא מקבל את האישור.
אמנון כהן: אני אומר תוך 24 שעות.
אמנון כהן: אם הוא לא קיבל, הוא יכול לצאת לדרך?
מורן הכהן יבין: אנחנו נקבע את זה בתקנות.
מורן הכהן יבין: הבטחנו שנשמע גם את איגוד הקבלנים כאשר נכתוב את התקנות.
אמנון כהן: הוא שולח למפקח פקס: אני קיבלתי רישיון לכריתה, ומחר בכוונתי להעביר את העץ ממקום א' לב'.
אמנון כהן: הזמנתי משאית והזמנתי עובדים.
אמנון כהן: אתה בכל זאת לא נותן אישור.
ישראל חסון: למה זה יוביל?
ישראל חסון: הקבלן יגיד: שלחתי פקס, לא קיבלתי תשובה.
אמנון כהן: אתה תמיד פוטר את עצמך כפקיד.
אמנון כהן: אתה תמיד צדיק.
אמנון כהן: אני נתקלתי במקרים בהם הפקידות לא עונה במשך שבועיים-שלושה, חודש.
אמנון כהן: לחברי כנסת לא עונים, אז לקבלן יענו?
אמנון כהן: אם תרצה לדבר עם יו"ר ועדת תכנון, נראה אם יתייחס אליך בכלל.
מאיר ברקן: חודש ימים.
ישראל חסון: שום קבלן לא מעתיק עץ מהיום למחר.
ישראל חסון: הוא יודע מתי הוא מעתיק, והוא יכול לבקש זאת מראש.
אמנון כהן: אבל אתה לא עונה.
ישראל חסון: זה לא נכון.
ישראל חסון: זה פתרון מאוד נוח להגיד שלא עונים.
אמנון כהן: חבר'ה, תמצאו לזה פתרון.
אמנון כהן: מאיר, איזה עוד הסתייגויות יש לך?
מאיר ברקן: הנושא השני הוא הערבות הבנקאית.
מאיר ברקן: אני מדבר על סעיף 5א(3).
מאיר ברקן: הנושא של הערבות הבנקאית הוא דבר שלא ייאמן.
מאיר ברקן: במהלך הוצאת היתר בנייה אנחנו נדרשים לעשרות התחייבויות כאלה ואחרות על פי חוק התכנון והבנייה.
מאיר ברקן: זה כולל בדיקות של בטון, בדיקות של מערכת ביוב, בדיקות של הג"ה ובדיקות כאלה ואחרות.
מאיר ברקן: לאף אחת מן הבדיקות הללו או ההתחייבויות הללו איננו נדרשים להציג ערבות בנקאית כזו או אחרת.
מאיר ברקן: יתרה מכך, כל אותן בדיקות שאנו נדרשים על פי חוק התכנון והבנייה הן בדיקות של בטיחות וחיי אדם.
מאיר ברקן: עם כל הכבוד לעצים – ואני מעריך מאוד עצים - אני לא חושב, שהעתקת עץ או כריתת עץ שווה ערבות בנקאית.
מאיר ברקן: מעבר לכל הדברים האלה אומר דבר נוסף, שעולה בדעתי ברגע זה: איך ייתכן לתת ערבות בנקאית לעקירה או העתקת עץ והובלתו.
מאיר ברקן: הרי זה גם לגבי הובלה.
חגי שניר: "מתן רישיון כריתה או העתקה".
מאיר ברקן: אני מניח שיבוא אחר כך גם עניין ההובלה.
חגי שניר: אתה יכול להניח.
חגי שניר: זה לא נכון.
מאיר ברקן: מי יחזיק בערבות?
מאיר ברקן: מתי תפקע הערבות?
מאיר ברקן: לכמה זמן?
מאיר ברקן: מה אורכה?
מאיר ברקן: מה העלות הכספית של הערבות?
מאיר ברקן: האם מישהו נתן את דעתו על כך?
מאיר ברקן: האם מישהו יחזיר את הערבות, ומתי?
מאיר ברקן: רבותיי, יהיו כמויות אדירות של ערבויות שיסתובבו אצלכם בידיים.
מאיר ברקן: נניח, שאנחנו מדברים על קבלן קטן, יזם או בעל בית שרוצה לבנות את ביתו, ומדובר על שלושה עצי זית שנמצאים בשטח וצריך להעתיק אותם ממקום א' למקום ב'.
מאיר ברקן: על מנת להכשיר את הקרקע לצורך בניית ביתו, הוא יצטרך להפקיד ערבות לפי שווי העץ, כפי שעכשיו שמענו, בסך של 450,000 שקלים.
מאיר ברקן: זה 150,000 דולר כמעט, 10% משוויו של הבית הנבנה.
מאיר ברקן: הייתכן דבר כזה?
מאיר ברקן: האם יש היגיון בדרישה הזו?
מאיר ברקן: לטעמי, הדרישה היא הזויה.
מאיר ברקן: לא צריך לדרוש דרישה, שאין מאחוריה בסיס הגיוני.
מאיר ברקן: אחרי שהם יענו לי, אני אוסיף כמה דברים קטנים, בהתאם לתשובה שלהם.
ישראל חסון: האם פותחים את הדיון מחדש בגלל שפעם קודמת לא היה נציג קבלנים?
מיכל גולדברג: היתה נציגה של התאחדות הקבלנים בדיון הקודם, והיא לא העירה על הסעיפים האלה.
מורן הכהן יבין: ההערות לגבי תנאים לעניין הפקדת הערובה – אלה הסדרים שאנחנו קובעים בתקנות.
מורן הכהן יבין: אלה לא הסדרים לחקיקה ראשית.
מורן הכהן יבין: הם ייקבעו בתקנות.
מורן הכהן יבין: אני מבקשת להזכיר לוועדה, שתקנות לפי הסעיף הזה עוברות התייעצות עם השר לענייני הסביבה, ומגיעות לאישור סופי של הוועדה.
מורן הכהן יבין: אני רוצה להזכיר לכולם, שראשיתו של תיקון פקודת היערות הוא בתיקון עקיף שנעשה על ידי הוועדה הזו בשנת 2008 לתיקון 89.
מורן הכהן יבין: התיקון ההוא נקרא: "עץ תחת עץ".
מורן הכהן יבין: הרעיון היה, שכל עץ שיינתן לו רישיון כריתה יינטע במקומו עץ אחר או עץ חלופי.
מורן הכהן יבין: כדי שאנחנו נבטיח שאת הירוק שאנחנו מאבדים, כאשר אנחנו נותנים רישיון כריתה, נחזיר חזרה לסביבה, ישנו מנגנון.
מורן הכהן יבין: אני צריכה להבטיח, שאם אני נותנת למישהו רישיון כריתה הוא מתחייב להחזיר לי את הירוק הזה.
מורן הכהן יבין: אחד מהמנגנונים האלה הוא הפקדת ערובה.
מורן הכהן יבין: את התנאים המפורטים, כמו שאמרתי, אנחנו נקבע בתקנות.
ישראל חסון: לפני 5 שנים בית חולים איכילוב שיפץ את המבנה.
ישראל חסון: בהיתר שניתן נקבע, ששני עצי פיקוס, שכל תושבי תל-אביב התנגדו להזזתם, יועתקו - כי הקבלן אמר שבלי זה הוא לא יכול לעבוד - ויוחזרו למקום.
ישראל חסון: הפרויקט הסתיים לפני שנתיים.
ישראל חסון: העצים לא חזרו ולא יוחזרו, כי פקיד היערות של תל-אביב אומר: "אין לי אפשרות לכפות על הקבלן כלום".
ישראל חסון: מה אומר הקבלן היזם?
ישראל חסון: "לא מתאים לנו בתוכנית שהעצים יחזרו".
ישראל חסון: הוא חתם וקיבל היתר.
ישראל חסון: אם היתה ערבות, היו עצים והכל היה מסתדר.
ישראל חסון: חה"כ הורוביץ, אני מתפלא שלא קיבלת תלונות מתל-אביב על זה.
ישראל חסון: יש כאלה מאות מקרים בשנה.
ישראל חסון: קבלנים לא עומדים בהתחייבות אם אתה לא מאפשר להם לעמוד.
ישראל חסון: זה לא כמו בנייה.
ישראל חסון: בבנייה הוא לא מקבל אישור מהמהנדס, ולכן הוא שם את הבטון כמו שצריך.
ישראל חסון: פה אין מי שיקפיד עליו, ואם לא תהיה ערבות - - -
אמנון כהן: כמה זמן מחזיקים?
אמנון כהן: מה הגובה?
ישראל חסון: יש כללים.
ישראל חסון: זה לא 450,000 שקלים.
מורן הכהן יבין: זה לא שרירותי.
ערן אטינגר: אנחנו באים לפה עם התקנות.
ערן אטינגר: אלה פרטי ביצוע.
אמנון כהן: מאיר, האם נחה דעתך?
ישראל חסון: אולי עד חנוכה יסדרו את העניין עם הקבלנים.
ישראל חסון: אתה מקורב אליהם.
ישראל חסון: תדבר איתם שישתלו את העצים חזרה.
ישראל חסון: דיברו על נר.
ישראל חסון: אולי גם את זה ייפתרו.
אמנון כהן: האם נחה דעתך?
מאיר ברקן: ממש לא.
מאיר ברקן: כאשר אני מקבל רישיון להריסת בניין, בטרם בנייה של בניין חדש על אותו שטח, אני מעולם לא מפקיד ערבות.
מיכל גולדברג: ודאי, כי יש לך אינטרס להרוס את הבניין.
מיכל גולדברג: הדוגמאות שהבאת בהתחלה הן ממש לא ממין העניין.
מאיר ברקן: הן ממש ממין העניין.
מיכל גולדברג: ממש לא.
מאיר ברקן: אני חולק על דעתך, אבל לא זאת הנקודה.
מאיר ברקן: אם וכאשר אדוני יקבל את התפיסה שהערבות צריכה אכן להיות בחקיקה, אני אבקש שיהיה כתוב שזו ערבות ביצוע, ולא ערבות כפי שזה כתוב עכשיו.
מיכל גולדברג: בתיקון לחוק, התיקון שעבר בקריאה הראשונה – הנוסח שהממשלה הציעה, כתוב: "ערובה".
מיכל גולדברג: ערובה לא חייבת להיות בהכרח ערבות בנקאית, אלא ערובה כפי שיקבע פקיד היערות.
מיכל גולדברג: אני מפנה את תשומת לבך – ואולי לא הבחנת בכך – לכך שהוספנו בסעיף התקנות סעיף (ד)(1)(ד), ושם כתבנו: "הוראות ותנאים לעניין גובה הערובה, כאמור בסעיף קטן (ג), תקופתה, תנאיה, הצמדתה ואופן תשלומה".
אמנון כהן: כל זה צריך להיקבע בתקנות.
אמנון כהן: הוועדה שמה לב לדברים האלה, אבל רציתי שתתבטא.
אמנון כהן: האם אתה רוצה להוסיף עוד משפט?
מאיר ברקן: אני מקווה, שנעבוד בשיתוף פעולה בקביעת התקנות.
אמנון כהן: חוץ מזה, אתה יכול ליצור קשר רציף איתם .
מאיר ברקן: אני בקשר איתם.
אמנון כהן: הם מדברים.
אמנון כהן: הם עונים לטלפונים מהר.
אמנון כהן: אין בירוקרטיה במשרד החקלאות ואצל פקיד היערות.
מאיר ברקן: חגי, אני אשמח להיפגש איתך.
אמנון כהן: אנחנו ממשיכים לקרוא סעיפים.
מורן הכהן יבין: סעיף 25א הוא תיקון עקיף שנעשה בשנת 2008 בתיקון 89 לחוק התכנון והבנייה.
אמנון כהן: האם יש הערות לסעיף?
אמנון כהן: אנחנו ממשיכים לסעיף 26-27.
מורן הכהן יבין: בתיקון 26 אנחנו מתקנים את סעיף התקנות.
מורן הכהן יבין: בסעיף הקובע את האגרות אנחנו מבקשים להוסיף פטור לגופים שיש להם תפקיד ועיסוק בייעור ובשמירת טבע, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
מורן הכהן יבין: אנחנו מבקשים להוסיף עוד סעיף לעניין תקנות שישולמו לרשות מקומית שיש בה פקיד יערות עירוני.
מורן הכהן יבין: שם האגרה תוכל להיגבות ברשות המקומית עצמה ולהישאר בקופת הרשות.
אמנון כהן: השלטון המקומי מבסוט עכשיו.
ערן אטינגר: אנחנו רוצים להמריץ את הרשויות המקומיות, להפעיל את המערך הזה בעצמם.
אמנון כהן: בכפיפות אליכם.
מאיר ברקן: האם אתם מקדמים את הנושא של הכשרת פקידי עיריות עירוניים?
ערן אטינגר: הרגע ראית כלי מהותי.
ערן אטינגר: אני מקווה, שהיום נעביר כלי מהותי שיאפשר זאת.
אמנון כהן: אנחנו עוברים לסעיף 28.
מורן הכהן יבין: בסעיף קטן (א) אנחנו מבקשים לעשות האחדה בכל המדינה לגבי סכום האגרה שנקבע בגין רישיון כריתה ורישיון העתקה.
מורן הכהן יבין: היום יש חוקי עזר עירוניים, שקובעים סכומים, שהם סכומים לא מבוססים.
אמנון כהן: לא אחידים.
אמנון כהן: את חוק העזר העירוני כל אחד העביר לעצמו, ולכן אצל כל אחד זה שונה.
אמנון כהן: אתם רוצים לעשות את זה אחיד ברמה ארצית.
אמנון כהן: יש אזורים שהשווי שלהם כך ואזורים שהשווי הוא אחר.
חגי שניר: לא על השווי, אלא על האגרה שבעבורה יינתן הרישיון.
חגי שניר: היום האגרה בכל הארץ היא 48 שקלים, ובחיפה היא 1,200 שקלים כי חיפה קבעה את זה בחוק עזר עירוני.
חגי שניר: אנחנו מדברים על בקשה לרישיון ולא עבור ערך חלופי.
אמנון כהן: אתם מסדירים את זה פעם אחד.
חגי שניר: אנחנו רוצים להסדיר את זה פעם אחת לפי העלות האמיתית, ושזה ייכנס לקופת הרשות.
מאיר ברקן: כלומר, אתה מוריד את הכל עכשיו ל-48 שקלים.
ערן אטינגר: לא אמרנו מה הערך.
מורן הכהן יבין: את סעיף קטן (ב), על אף ההערה של הוועדה, אנחנו כן נבקש להשאיר.
מורן הכהן יבין: בחוק גנים לאומיים (שמורות הטבע) ישנם ערכי טבע מוגנים, שנמצאים בכל רחבי הארץ ולא רק בשמורות הטבע.
מורן הכהן יבין: אנחנו מבקשים לקבוע, שהעובדה שיידרש רישיון כריתה או העתקה לעץ, שהוא גם ערך מוגן, לא תפגע בצורך לבקש חובת היתר מהרשות הטבע והגנים, לפי החוק שלהם.
מיכל גולדברג: אין מחלוקת לגבי המהות.
מיכל גולדברג: כל חוק עומד בפני עצמו.
מיכל גולדברג: במקור סעיף קטן (ב) נועד להבהיר את סעיף (א), שהנוסח שלו השתנה.
מיכל גולדברג: משהשתנה הנוסח של (א), לכאורה, אין עוד מקום בהבהרה הזו.
מיכל גולדברג: ברור, גם בלי לומר את זה בחוק, שכל חוק עומד בפני עצמו ואין עדיפות של חוק אחד על פני האחר.
מיכל גולדברג: כיוון שמשרד החקלאות ורשות הטבע והגנים הלאומיים כן מעוניינים להבהיר את זה, הסעיף יכול להישאר בנוסח שהקראתי.
שרה שלום: יש חשיבות להשאיר את העניין.
אמנון כהן: הסכמנו.
אבי שטנדלר: בסעיף 26 כתוב: "פטור לגופים, אשר תפקידם ועיסוקם ייעור או שמירת הטבע".
אבי שטנדלר: מדוע אי אפשר לקרוא לזה, "ברחל בתך הקטנה": "הקרן הקיימת לישראל, רשות הטבע והגנים".
אבי שטנדלר: למה לדבר בצורה ערטילאית?
אבי שטנדלר: כרגע, יש גוף אחד.
אבי שטנדלר: תכתוב, בעתיד גם.
אבי שטנדלר: יש גוף אחד, על פי חוק יסוד, רשום שהקרן הקיימת היא היערן של המדינה.
אבי שטנדלר: מדוע אי אפשר לרשום בחוק: "הקרן הקיימת לישראל, רשות הטבע והגנים וגופים אחרים, בהתייעצות".
אבי שטנדלר: מדוע צריך לדבר בצורה מעורפלת?
אבי שטנדלר: אני לא מבין את הדרך שבה משרד החקלאות, שהוא היוזם של החוק, מנסה לעשות פה ערפל.
ערן אטינגר: משרד החקלאות לא מנסה לעשות שום ערפל.
ערן אטינגר: יש מספר גופים שזכאים לפטור.
אבי שטנדלר: תרשום אותם.
ערן אטינגר: אני לא יודע את כולם היום, ולכן בחרנו בטכניקה הזו.
ערן אטינגר: ההערה הזו היא סתם.
ערן אטינגר: אתה יודע כמוני, שאין שום כוונה שלא לתת לקק"ל את הפטור הזה.
אבי שטנדלר: אני לא מדבר על היום.
אבי שטנדלר: אני מדבר על מחר ומחרתיים.
ערן אטינגר: לי אין שום הסתייגות לכתוב את הגופים האלה בשמם.
אבי שטנדלר: אז תרשום אותם.
ערן אטינגר: תרשמי: ועוד גופים.
אבי שטנדלר: תרשום: עוד גופים שישנם כרגע ובעתיד, בהתייעצות.
ערן אטינגר: לי אין בעיה עם זה.
ערן אטינגר: אני לא רואה טעם, אבל אני גם לא רואה סיבה להתנגד.
ערן אטינגר: אני לא רואה סיבה להתנגד, אבל אני גם לא רואה בזה חשיבות גדולה.
אמנון כהן: האם יש עוד הערות?
אלון רוטשילד: אני רוצה להעלות עוד סוגיה, שעלתה בדקה וחצי האחרונות של הדיון הקודם.
אלון רוטשילד: אדוני יצא ואז חזר, ולא הגיע לידי מיצוי.
אמנון כהן: את מה?
אמנון כהן: סיכמנו הכל בפעם הקודמת.
אלון רוטשילד: פעם קודמת אדוני יצא.
אמנון כהן: אבל דב חנין אמר, שהוא סגר את הפינה הזו.
אלון רוטשילד: דב חנין סגר סוגיה אחת.
אמנון כהן: אי אפשר הכל.
אלון רוטשילד: אני רק אגיד את הנושא, ואדוני יבחר אם לפתוח את הדיון או לא.
אלון רוטשילד: אני מדבר על הבקשה מהוועדה המייעצת שתגדיר תוך פרק זמן מוגדר רשימה של מינים המהווים סיכון אקולוגי.
אלון רוטשילד: למה אני מתכוון?
אלון רוטשילד: ביום שהפקודה הזו תאושר – וכולנו נשמח שהיא תאושר בהקדם - כל המינים הפולשים בישראל יהיו מוגנים מכוח חוק.
חגי שניר: גם היום הם מוגנים מכוח חוק.
חגי שניר: אנחנו רוצים לקדם אפשרות לפטור חלק מהם.
אלון רוטשילד: אני לא חושב, שיש פה חילוקי דעות מהותיים עם משרד החקלאות, אלא רק לגבי הטכניקה.
אלון רוטשילד: אנחנו מציעים להגיד, בצורה ברורה בפקודה, שהוועדה המייעצת תגדיר את הרשימה.
ישראל חסון: אני לא מצליח להבין אתכם.
ישראל חסון: הכנסתם נציג לוועדה כדי לפתור את הבעיות האלה, אז למה אתם כל הזמן מנסים לעצור?
ישראל חסון: החוק היום הוא יותר גרוע מאשר התיקון לחוק.
ישראל חסון: האם אתם מעדיפים להישאר עם התיקון היום, שכל העצים הפולשים מוגנים ולעכב את הרצון לסיים היום את הנושא?
ישראל חסון: אני לא מצליח להבין את שיטת העבודה שלכם.
אלון רוטשילד: אתה באמת לא מצליח להבין.
אלון רוטשילד: אני אנסה להסביר שוב.
ישראל חסון: סגרו את זה בפעם שעברה.
אלון רוטשילד: הנוסח הקיים היום בחוק אומר:
אלון רוטשילד: הוועדה תדון בעצים שאין להם חשיבות סביבתית.
אלון רוטשילד: אנחנו מציעים לקרוא לילד בשמו: "מינים פולשים".
אלון רוטשילד: הוועדה תחליט, ומינים פולשים יוגדרו תוך פרק זמן של שנה, כדי שלא נהיה במצב אבסורדי שמדינת ישראל מגינה בחקיקה על מינים פולשים.
חגי שניר: זה מה שקורה היום.
שרה שלום: כפי שהובהר כאן, יש מצב שבשטחי שמורות טבע וגנים לאומיים, וגם מחוץ, אנחנו נדרשים לכפל היתרים.
שרה שלום: יש מצב שהרשות נותנת היתרים על פי חוק גנים לאומיים (שמורות טבע), ופקיד היערות נותן את ההיתרים על פי פקודת היערות, לאותם עצים.
שרה שלום: לכן, אנחנו כרגע בסיג ושיח מתמשך וארוך מול הייעוץ המשפטי במשרד החקלאות.
שרה שלום: כדי לא לטרטר את האזרח, במקומות כאלה יידרש רק ההיתר של רשות הטבע והגנים, שהוא למעשה ייתן את ההיתר.
שרה שלום: ניסחנו פה סעיף המוסכם בינינו לבין משרד החקלאות.
שרה שלום: אני אקריא אותו, ואני מקווה שזה יפתור את הבעיה.
אמנון כהן: מתי ניסחתם?
שרה שלום: אנחנו ניסחנו את הסעיף הזה בינינו, ואני גם שלחתי למיכל.
מיכל גולדברג: את לא שלחת לי דבר.
מיכל גולדברג: אתמול בערב קיבלתי נוסח ראשוני.
מיכל גולדברג: זה קצת ברגע האחרון.
מיכל גולדברג: הנושא עוד לא מלובן די צורכו.
מיכל גולדברג: יש שם שאלות, ואני מציעה שתעגנו את זה בחוק היער, שיגיע לשולחן הוועדה בעוד שלושה חודשים.
שרה שלום: אני ב-13 לנובמבר שלחתי לך מכתב, אבל אולי לא קיבלת אותו.
שרה שלום: שם זה מופיע.
מורן הכהן יבין: הסעיף מקובל עלינו.
שרה שלום: אפשר לעבוד על הנוסח.
שרה שלום: זו לא הבעיה.
שרה שלום: הגענו להבנה, שבמקום שזה שטחי שמורות טבע וגנים לאומיים, שנקבעו בצו על ידי שר החקלאות בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה, ניתן יהיה ליצור מצב שרק רשות הטבע והגנים היא זו שתיתן את ההיתר ולא נטרטר את האזרח בכפל היתרים כמו שקורה היום.
שרה שלום: גם לא את הקבלנים.
מיכל גולדברג: ההיתר שניתן לפי חוק גנים לאומיים לא זהה בהכרח לרישיונות שנותן פקיד היערות.
מיכל גולדברג: אנחנו גם הוספנו הוראות בתיקון הזה: הליך של פרסום באינטרנט.
מיכל גולדברג: האם אתם מפרסמים את ההיתרים שלכם?
מיכל גולדברג: איך נעשה היידוע.
שרה שלום: נפרסם.
מיכל גולדברג: אם כך, זה מצריך תיקון מקביל בחוק גנים לאומיים.
מיכל גולדברג: השאלה היא, האם אתם ערוכים כרגע להכניס תיקון עקיף בחוק גנים לאומיים.
שרה שלום: למה זה מחייב תיקון, אם זה נאמר כאן?
מיכל גולדברג: את אומרת "נפרסם".
מיכל גולדברג: זה מצריך תיקון בחקיקה על חובת הפרסום.
שרה שלום: אם נאמר כאן שגם הרשות תידרש לעמוד בתנאים שקבועים בפקודה, אז היא תידרש לעמוד בפקודה.
שרה שלום: יש כאן עניין נוסף, שחשוב לבוא ולומר אותו.
אמנון כהן: אי אפשר לבוא ברגע האחרון אחרי 10 דיונים שמקיימים בוועדה.
שרה שלום: אנחנו שלחנו את זה.
אמנון כהן: למה לא העלית את זה בדיון הקודם?
אמנון כהן: למה לא העלית את זה לפני שני דיונים?
אמנון כהן: ידעת שזה עומד לעבור.
אמנון כהן: אני לא מקבל שום תוספות היום, אפילו שזה הכי טוב שיש.
שרה שלום: אני רוצה להשלים את דבריי.
אמנון כהן: את רוצה לפתור בעיה.
אמנון כהן: אני מסכים עם הרעיון שלא לטרטר את האזרחים.
אמנון כהן: אני חושב שזה נכון, אבל זה לא לובן.
אמנון כהן: לא ראינו את כל הניואנסים.
אמנון כהן: צריך לדחות את הדיון בגלל זה.
אמנון כהן: אני לא אצביע היום בגלל זה.
אמנון כהן: האם את מבינה את המשמעות?
אמנון כהן: תגידי עכשיו מה שאת רוצה.
אמנון כהן: לא תהיה הצבעה היום בגלל זה.
אמנון כהן: אני לא יכול להעביר את ההחלטה הזו כך.
אמנון כהן: זה עקרוני וחשוב.
אמנון כהן: אם אתם רוצים, נעשה עוד דיון.
דב חנין: נעשה עוד דיון.
דב חנין: יש עוד כמה דברים שלא בשלים.
שרה שלום: אחרי הדיון הראשון שהיה כאן בוועדה, אדוני שלח אותנו לשבת לדבר עם משרד החקלאות על דברים שנותרו.
שרה שלום: על זה ישבנו ודיברנו.
ניצן הורוביץ: המצב הנוכחי הרבה יותר גרוע.
ניצן הורוביץ: אנחנו לא יכולים להסכים.
ניצן הורוביץ: לסיפור עם היידוע.
ניצן הורוביץ: זה קריטי מבחינתנו.
שרה שלום: אני מדברת על משהו אחר.
ניצן הורוביץ: זה מאוד פשוט.
ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על עץ שאינו בתוכניות בניה.
ניצן הורוביץ: לא מה שהיו"ר מתייחס אליו, ששם אנחנו איתו.
ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על עץ שעומד במקום שבנוי.
ניצן הורוביץ: אתם יודעים בדיוק על מה אנחנו מדברים.
ניצן הורוביץ: אנחנו מבקשים, שליד העץ הזה – מדובר בעצים גדולים מאוד - ישימו שלט.
ניצן הורוביץ: כאשר אני רוצה לסגור מרפסת כביסה, אני צריך לשים שלט ליד הבית.
ערן אטינגר: אתה לא צריך.
ערן אטינגר: היתר בנייה אתה לא צריך, אלא רק אישור תב"ע.
ניצן הורוביץ: אני כן צריך.
ניצן הורוביץ: על עץ ענקי של שכונה שלמה, אנחנו מבקשים לשים שלט.
שרה שלום: אדוני שלח אותנו לדבר עם משרד החקלאות אחרי הדיון הראשון, וזה מה שעשינו.
שרה שלום: לנוסח הזה הגענו.
שרה שלום: אני שלחתי אותו למיכל, ואני מצטערת שהיא לא קיבלה אותו.
שרה שלום: זה מספיק חשוב, גם בפן של שריפות היער הגדולות, וגם בפן של דוח מבקר המדינה על כך שאנחנו לא מצליחים לפרוץ אזורי חיץ למניעת שריפות, וזה בגלל כפל ההיתרים.
ערן אטינגר: אנחנו לא מסכימים עם המשפט הזה, אבל חושבים שמה שמוצע פה הוא פתרון שאפשר לחיות איתו.
אמנון כהן: יועצת משפטית, תמשיכי.
מורן הכהן יבין: לסעיף 29 אין לנו הערות.
אבי שטנדלר: לנו יש הערה מאוד גדולה.
אבי שטנדלר: בסעיף 29 רשום ששר החקלאות לא יסמיך פקיד יערות בסמכויות על פי הסעיפים הללו, אלא פקיד יערות שהוא עובד מדינה.
אבי שטנדלר: עד היום, קרוב ל-100 שנה, עוד לפני הקמת המדינה, פקיד היערות הוא פקיד היערות של הקרן הקיימת לישראל , שמקבל את ההסמכה ואת האישור מפקיד היערות של משרד החקלאות.
אבי שטנדלר: ראה זה פלא, פה בתיקון רשום ששר החקלאות לא יסמיך פקיד יערות אלא רק עובד מדינה.
ערן אטינגר: זה לא מה שכתוב.
אבי שטנדלר: כתוב: "אלא לפקיד יערות, שהוא עובד מדינה".
ערן אטינגר: אני רוצה להבהיר את העניין.
ערן אטינגר: אנחנו לא חשבנו שהסעיף הזה נדרש.
ערן אטינגר: מי שעמד והתעקש על הסעיף הזה הוא הייעוץ המשפטי של הוועדה.
ערן אטינגר: מצד שני, הסעיף הזה משקף את המצב הקיים.
ערן אטינגר: מדובר פה על סמכויות מעצר וחקירה, שגם היום אין לעובדי קק"ל.
ערן אטינגר: לכן, הסעיף הזה כמו שהוא איננו הכרחי, והוא גם לא צריך להבהיל אף אחד.
ערן אטינגר: זה מה שחשוב להבין.
ערן אטינגר: לייעוץ המשפטי של הוועדה היה חשוב להבהיר בחקיקה את ההגבלות שממילא קיימות.
ערן אטינגר: הסעיף הזה יצא מכלל פרופורציה לשני הכיוונים.
ערן אטינגר: אין שום סיבה, להיבהל ממנו או לחשוש ממנו.
ערן אטינגר: אני משוכנע, שברגע שנסדיר את הנושא החשוב של עיגון מעמד קק"ל בחוק, והיא תיקח על עצמה את הכללים החלים על גופים שלטוניים, היא גם תקבל את הסמכויות של גופים שלטוניים.
ערן אטינגר: היות ואני בטוח שהעיקרון הזה מקובל עליך – ואני אשמח אם זה גם יובהר פה לפרוטוקול – הנושא של חוק היער יהיה עניין פשוט וקל, ונוכל, כמו שיו"ר הוועדה מבקש, להביא אותו בלוח זמנים קצר.
ערן אטינגר: לכן, הסעיף הזה איננו עושה שום שינוי מהותי ואמיתי במציאות.
אבי שטנדלר: אם הוא אינו עושה שום שינוי, היועץ המשפטי של משרד החקלאות והיועצת המשפטית של הוועדה, מדוע צריך להכניס אותו?
אבי שטנדלר: בהערת אגב אני יכול לומר, שבמשך כל השנים עובדי הקרן הקיימת ופקידי היערות מקבלים את ההסמכה מהמשרד ועושים עבודה נאמנה.
אבי שטנדלר: זה כמובן ללא תשלום, כמובן על חשבון הקרן הקיימת לישראל.
אבי שטנדלר: אם זה יהיה עובד מדינה, ברור שיצטרכו להיות לכך אגרות כאלה ואחרות.
אבי שטנדלר: אינני רוצה להיכנס לכך.
אבי שטנדלר: אני מציע, שימתינו עם הסעיף הזה עד לחקיקת פקודת האילנות, חוק היער, עוד חודש-חודשיים.
ערן אטינגר: אני מסכים איתך.
מיכל גולדברג: אני אומר מדוע חשוב להכניס את הסעיף הזה כבר בתיקון הזה.
מיכל גולדברג: כמו שאתה ודאי יודע, פקידי יערות מוסמכים על ידי שר החקלאות, לא רק מבין עובדי קק"ל אלא גם מבין עובדי הרשויות המקומיות.
מיכל גולדברג: עד היום הנושא לא הוסדר.
מיכל גולדברג: גם בתיקון היום הנושא עדיין לא מוסדר כראוי בחקיקה.
מיכל גולדברג: כמו שכבר ציינו, חשוב שהוא יוסדר בצורה מלאה ושלמה בחוק.
מיכל גולדברג: כפי שמשרד החקלאות התחייב, הוא אכן יעשה את זה, ובהקדם.
מיכל גולדברג: הסיבה שמצאנו לנכון להכניס את הסעיף הזה כבר בשלב הזה - וכמו שהסביר היועץ המשפטי של משרד החקלאות הוא לא משנה את המצב הקיים היום - היא שבתיקון הנוכחי, בסעיפים 26-28, יש התייחסות לפקידי היערות של הרשות המקומית, אמנם לא בצורה מפורשת.
מיכל גולדברג: לפני התיקונים שאנחנו בייעוץ המשפטי של הוועדה הצענו, נאמר במפורש: לפקיד היערות ברשות המקומית.
מיכל גולדברג: עדיין, מכיוון שיש התייחסות לאותם פקידי יערות ברשויות המקומיות, כן חשוב להבהיר כבר בתיקון עכשיו שלאותם פקידי יערות ברשויות המקומיות אין סמכויות מעצר, כמו הסמכויות הגורפות הקיימות בסעיף 18.
עמיקם ריקלין: לא בסעיף 18, אלא בסעיפים 20-21.
מיכל גולדברג: בסעיפים 20-23, אבל גם סעיף 18 הוא סעיף המדבר על תפיסה – סמכות שלא ניתנת היום.
עמיקם ריקלין: היא כן ניתנת.
עמיקם ריקלין: היום.
עמיקם ריקלין: הנה זו התעודה.
מיכל גולדברג: יש הנחיית יועץ משפטי לממשלה משנת 2000, שקובעת בדיוק מה תהיינה הסמכויות של פקידי היערות מטעם קק"ל.
אמנון כהן: בואו נעבור לסעיף 8א.
מורן הכהן יבין: אנחנו עושים תיקון עקיף לחוק בית משפט לעניינים מנהליים.
מורן הכהן יבין: אנחנו מורידים החלטות של רשות לפי פקודת היערות.
ערן אטינגר: העתירות יוגשו לבתי משפט לעניינים מנהליים במקום לבג"צ.
דב חנין: אבל יגיע ערעור לבית המשפט העליון.
מורן הכהן יבין: אין צורך בסיפה, "למעט לפי סעיפים 18,20,23".
מורן הכהן יבין: אפשר להוריד אותה.
אמנון כהן: על מה את מדברת?
מורן הכהן יבין: בתיקון לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים.
מורן הכהן יבין: בסעיף 3 יהיה כתוב: "יערות - החלטה של רשות לפי פקודת היערות 1926".
מורן הכהן יבין: אין לנו צורך בהמשך.
מורן הכהן יבין: סעיף 9 הוא סעיף שהוסף על ידי הוועדה לעניין תוקפו של צו האילנות המוגנים.
מורן הכהן יבין: עד שלא תתכנס הוועדה המייעצת ותקבע צווים חדשים, הצו הנוכחי יעמוד בתוקפו.
מורן הכהן יבין: אנחנו מבקשים להוסיף סעיף תחילה לסעיפים 4 ו-5 להצעת החוק הזו – סעיפים המדברים על התקנת התקנות.