GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אני אומר אולי זה לא המקום, לא, אז תביאו לי פתרון.
אמנון כהן: אבל את הפתרון אני חייב להביא כי הם לא יודעים מה לעשות.
אמנון כהן: אתם בשטח, אתם יזמים, אתם נבחרי ציבור, אתם מהנדסים, אתם נתקלים בבעיות, אם זה בעייה מיסויית וזו בעייה כלכלית, כי בא קבלן, קיבל את האישורים, אין לו את הכסף לממש, הבנק לא נותן לו את ההלוואה.
אמנון כהן: אני רוצה שהמדינה תתן לו ערבות, תבנה, אחרי שתמכור תביא את הכסף.
אמנון כהן: יש הרבה בעיות שתוך כדי הדיון עולות.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לייעל את המערכות שלנו שיביאו פתרון לקצה.
אמנון כהן: האזרח יחיה בבית שהוא פחות או יותר מוגן - מהנסיון שלך איפה הקשיים?
יצחק אהרונוביץ': כיום, אמנם אני נציג לשכת עורכי הדין, אבל בעברי הייתי ממלא מקום ראש עיריית גבעתיים, ושם נתקלתי בנושאים של "פינוי בינוי" ושל תמ"א 38.
יצחק אהרונוביץ': לדוגמה בגבעתיים, יש בעיה של חנייה.
יצחק אהרונוביץ': רוב הבתים שם הישנים אי אפשר להוסיף חניות, משום מה גם אין תכנית חניה כרגע בעירייה.
יצחק אהרונוביץ': ולכן אי אפשר לעשות שם תמ"א 38, כי יש דרישה לחנייה.
יצחק אהרונוביץ': בעקבות הפעילות שלי גם נפגשתי עם היושב ראש הקודם - - -
אמנון כהן: הרי אתם יצירתיים, אתם יכולים לעשות אזורים של חנייה, או קומה של חנייה אולי.
יצחק אהרונוביץ': כשאני אומר בעיה, כבר עשינו פתרון לה, ניסינו לעשות, מנסים.
אמנון כהן: אני רואה שנציג האוצר נכנס.
אמנון כהן: יקירי, אתה תתן לי תשובה לוועדת מנכ"לים שהחליטה 20 מליון כל שנה למשך 20 שנה, תבדוק עם ראש אגף תקציבים - אני צריך תשובות.
יצחק אהרונוביץ': באותה הצעת חוק שאני מיוזמיה, שהגיש חבר הכנסת אזולאי וזבולון אורלב, שאני ישבתי והכנתי איתם, יש פתרון לנושא הזה, יש פתרון.
יצחק אהרונוביץ': ההצעה כבר יושבת במסדרונות הכנסת, ומשרד המשפטים כבר שבעה או שמונה חודשים - אנחנו נתקלים בקשיים.
אמנון כהן: בגלל שזה חקיקה, זה יכול לפתור גם בערים אחרות.
יצחק אהרונוביץ': זה פותר לכולם.
יצחק אהרונוביץ': הפתרון אומר שלצורך תמ"א 38 יהיה כופר חנייה.
אמנון כהן: כופר לא.
אמנון כהן: אני בא אחרי עבודה בשעה שתים עשרה בלילה, איפה אני שם את האוטו?
יצחק אהרונוביץ': כופר חניה זה פתרון, אדוני, שקיים במספר ערים שבהם בטווח של 300 מטר מקימים חניון ציבורי באותו סכום של כופר חניה, זה פותר בעיות חנייה.
יצחק אהרונוביץ': יש אפשרות, בשיקול, יושב מהנדס עיריית גבעתיים, מבנה ישן, מסומן אפילו אולי באותו דוח שחברי הציג פה, אדום זועק, בגלל שאין שלושה מקומות חנייה שם הוא לא יכול לאשר את התמ"א.
יצחק אהרונוביץ': הוא לא יכול לאשר את התמ"א, הוא לא יכול לאשר את החיזוק.
יצחק אהרונוביץ': ולכן באותה הצעת חוק שחבר הכנסת אזולאי וזבולון אורלב יש פתרון לזה.
אמנון כהן: אפשר שנבנה עוד קומה ואז יהיה קומה לחניות?
יצחק אהרונוביץ': הכול אפשרי אדוני.
יצחק אהרונוביץ': יש דוגמה נוספת.
יצחק אהרונוביץ': עשו חוק חיזוק מבנים לפני ארבע שנים.
יצחק אהרונוביץ': חוק פינוי בינוי קיים כבר מ-2006.
יצחק אהרונוביץ': חוק חיזוק מבנים לפני שלוש או ארבע שנים, עוד לא השתמשו בו פעם אחת, אולי פעם אחת השתמשו בו.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר מזעקת ליבי.
יצחק אהרונוביץ': אלה שכתבו את החוק במשרד המשפטים לא ידעו מה שקורה בשטח.
יצחק אהרונוביץ': עכשיו מדברים על רוב ומיעוט ומדובר על זכות קניין מול זכות חיים.
יצחק אהרונוביץ': רוב ומיעוט נתנו 66% אבל 66% יכולים לפנות למפקח כנגד אותם סרבנים אבל רק לאחר היתר בנייה.
יצחק אהרונוביץ': זה תוקן לפני כמה חודשים, אבל זה לא תוקן מספיק.
יצחק אהרונוביץ': אבל לדוגמה, החוק הזה לא חל על מקרה שבונים חדרים על הגג, או קומה נוספת שלא לפי התמ"א, נאמר לפי התמ"א מותר קומה אחת, לא מדבר על שלוש קומות.
יצחק אהרונוביץ': כמו בראשון לציון או במקומות אחרים שיש אפשרות נוספת לקומה נוספת מכוח התבע"אות הקיימות או חדרים על הגג, כל החוק הזה לא חל, בגלל שאותם 66% יכולים לפנות למפקח רק כאשר אותה תכנית חיזוק, אותה בקשה להיתר בנייה הולכת לפי התמ"א.
יצחק אהרונוביץ': 99% או אפילו 100%, אני יכול להגיד בוודאות, אין בקשה להיתר בנייה שהיא רק לפי התמ"א, תמיד יש עוד אחוזי בנייה נוספים כי זה לא כלכלי, גם באזור המרכז ברוב המקומות זה לא כלכלי, אז מוסיפים עוד חצי קומה, עוד חדרים על הגג, עוד קומה ברמת גן ובראשון לציון, ואולי ברמלה עוד מעט כפי שחברתי פה אמרה.
יצחק אהרונוביץ': אבל החוק לא חל, אז עשו חוק, כתבו אותו, פעם אחת לא השתמשו בו.
ברוריה שור: בהעדר סמכות.
יצחק אהרונוביץ': המפקחים רצו להשתמש בו, אני יודע, דיברתי עם מפקחים.
יצחק אהרונוביץ': אבל הם רצו לאשר כמו שאנחנו רוצים, כמו שאדוני רוצה לאשר את התמ"א - המפקח על הבתים המשותפים.
אמנון כהן: למי הוא שייך?
יצחק אהרונוביץ': למשרד המשפטים.
אמנון כהן: הכול משפטיציה במדינה.
אמנון כהן: ראש עיר לא מושל, ועדת תכנון לא מושלת, יושב ראש ועדה מחוזית לא עושה כלום, רק משפטיציה.
אמנון כהן: לאחר שהמדינה תקרוס נעבור למשפטיזציה.
יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב ראש, הפתרון נמצא בהצעת החוק.
יצחק אהרונוביץ': ישבתי עם נציג משרד המשפטים ועם חבר הכנסת זבולון אורלב, והוא מתנגד.
יצחק אהרונוביץ': הוא אומר אני נותן רק לתמ"א.
יצחק אהרונוביץ': אמרתי המהנדסים הם יותר חשובים מחבר הכנסת אורלב?
יצחק אהרונוביץ': הוא בא ואומר לו, אדוני, סכנת חיים – בסדר, אז תתן את האישור הזה, את האפשרות לפנות למפקח גם אם זה מעבר לתמ"א אם זה שתי קומות, אם זה שלוש קומות.
יצחק אהרונוביץ': זה לא מידתי, זה לא מידתי, הוא יחשוב על זה.
יצחק אהרונוביץ': ככה זה עובד.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו יכולים פה לכתוב ולהחליט וזה לא יעבור.
יצחק אהרונוביץ': אני מבקש מאדוני שיעזור לנושא הזה.
אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת בילסקי, תמיד נמצא ומשתתף וזה חשוב.
אמנון כהן: אז בבקשה תחזק משהו.
אמנון כהן: חוץ מרעננה מה עוד?
זאב בילסקי: אחת הבעיות פה למשל, יש פה עשרות אלפי בתים במדינת ישראל על עמוד.
זאב בילסקי: כשבנו את הבתים על עמודים, לא חשבו למשל, שיום אחד אולי קומת העמודים יכולה להיות גם דירה.
זאב בילסקי: אז הגובה למשל לא מתאים, עכשיו משתמשים בזה לחנייה.
זאב בילסקי: בהרבה מקרים אתה לא יכול לקחת, אתה צריך לחפור, אתה צריך להרוס את כל הבית.
זאב בילסקי: אז למעשה בחוק, אנחנו הולכים לניוד זכויות.
זאב בילסקי: לוקחים זכויות שיש לו שם, מעלים את זה למעלה, במידה שהגובה יתאים לגובה של הסביבה - - -
איתן גינזבורג: עשינו את זה, ועדת ערר ביטלה את זה.
זאב בילסקי: אפשר לעשות ניוד זכויות בעיר, אפשר לעשות פתרונות לחנייה, אבל את כל זה, אדוני, אם אנחנו לא נצליח, אם לא נרכז את כל הדברים החכמים שנאמרו פה להצעת חוק אחת, להעביר אותם מהיר באותו קצב שאתה יודע בחוקים האחרים ונעשה.
זאב בילסקי: רק לסיום לגבי הדחיפות.
זאב בילסקי: אני לא אסלח לעצמי אם אנחנו לא התאמנו את עצמנו לקצב של החוקים האחרים בחוק שהוא באמת מציל חיים פה.
זאב בילסקי: יום אחד אנחנו פה נתחרט כולנו על כל מה שלא עשינו.
אייל אוכמן: אני רוצה להתייחס למשפט הראשון שפתחת ואמרת - אם אין תקציב שום דבר לא קורה.
אייל אוכמן: אז קודם כל זה נכון, אבל במקרה הזה ממש לא מדוייק.
אייל אוכמן: אני יכול להגיד לך שתקציב ממשלתי אמנם לא יוצא, אבל אני יכול להגיד לך שלהערכתי לפחות 50 אלף מבנים נבדקו באיזשהו צורה.
אייל אוכמן: עלות בדיקה מינימלית היום של בניין עולה 10,000 שקל.
אייל אוכמן: זאת אומרת, אני היום כיזם פונה אליי בניין בוא תבדוק, אני צריך להביא אדריכל, קונסטרוקטור, אני צריך לעבוד ולשבת ולדון, ורק הבדיקה עולה 10.000 שקל.
אייל אוכמן: אם נתחיל להכפיל את המספרים באלפי הבניינים שנבדקו כאן, אתה מבין שיצאו כאן מיליארדים של שקלים עם כספים פרטיים, אני מדבר רק על בדיקות.
אייל אוכמן: יצירת עיסקה היום עולה חצי מליון.
אייל אוכמן: כשאני אומר יצירת עיסקה, אני מתכוון להיתר בנייה שמשקף הסכם חתום מאה אחוז דיירים.
אייל אוכמן: אני מדבר רק על יצירת העיסקה.
אייל אוכמן: אני שוב חוזר יצירת העיסקה זה הסכם חתום מאה אחוז והיתר בנייה שמשקף אותו.
אייל אוכמן: אני יכול להגיד לך שיש בניינים שהגיעו לרמה של הוצאות של מאות אלפי שקלים שלא הגיעו לפוזיציה הזאת.
אייל אוכמן: הווי אומר, מאות אלפי שקלים על בניין בודד שהלכו לאיבוד ואני יכול להגיד לך שזה אותם מאות אלפי שקלים על גג שהיה אפשר להוציא בשביל לחזק את הבניין.
אייל אוכמן: לחזק בניין עולה בערך חצי מליון שקל.
אמנון כהן: איפה זה נתקע?
אייל אוכמן: איפה זה נתקע?
אייל אוכמן: באלף סיבות ואלף דברים וכל אחד נלחם.
אייל אוכמן: אני תמיד אמרתי שהזכות של הפרויקט קודם כל התממש.
אייל אוכמן: אבל כל אחד רב על הזכות שלו מתוך הפרויקט.
אייל אוכמן: יש אין סוף עניין בתוך הפרויקט, יותר מדיי בעלי עניין, יש דיירים, יש רשויות מקומיות, יש מדינה, ויש שותפים וכל אחד נלחם על זכותו מתוקף חוק זה או אחר, ובסופו של דבר היחיד שמסתכן זה היזם.
אייל אוכמן: אנחנו פה החבר'ה היזמים שמשקיעים את הכספים שהרווחנו ביושר ושילמנו עליהם גם מס, כספים לבנים מה שנקרא, ובסופו של דבר את הכספים האלה אנחנו משקיעים, ובסוף אנחנו צריכים להיות היחידים שדואגים לזכות להתממש.
אייל אוכמן: למה?
אייל אוכמן: כי אם הוא מתממש אנחנו מרוויחים.
אמנון כהן: אני לא יכול לדעת איפה הבעייתיות.
אמנון כהן: כל אחד דואג לחלקת האלוקים הקטנה שלו.
אמנון כהן: זאת אומרת, אם הוא רשות מסים, הוא אומר אני צריך לדאוג להכנסות של המדינה.
אמנון כהן: הוא תכנון ומדינה, הוא לא רוצה לחרוג מההתוויה שיש לו.
אמנון כהן: אבל תגיד לי איפה זה נתקע.
אייל אוכמן: אז קודם כל ברמה המיסויית.
אמנון כהן: בחיזוק מבנים איפה יש מיסוי?
אייל אוכמן: יש מיסויי.
אייל אוכמן: אם אתה עכשיו עושה עיסקה עם הדיירים, קודם כל תשלם מס רכישה רק 5% משווי העיסקה.
אייל אוכמן: איך מחשבים לך את שווי העיסקה?
אייל אוכמן: הרי שווי העיסקה מחושב לפי כמה שווה מטר בנייה פחות המע"מ שלו, כי אני מוכר מזדכה על מע"מ, פחות היזמות, פחות הבנייה, פחות תכנון זה מה שווה מטר, וכל זה ממסים אותך.
אייל אוכמן: מה לעשות שדירה בתמ"א 38 היום התכנון שלה הוא 100 אלף שקל במקום 20 אלף שקל זו דירה בודדת.
אייל אוכמן: עלות היזמות שלה, ניהול יזמות הוא 100 אלף שקל במקום 20 אלף שקל, עלות הבנייה שלה למטר הוא 6,000 שקל, 7,000 שקל למטר במקום 3,800.
אייל אוכמן: בסופו של דבר עלות המכירה שלה הוא בדרך כלל בין 5% ל-10% מבניין חדש שנמצא לידך.
אייל אוכמן: אז אני מוכר ב-10% פחות ואומרים לא, אתה מוכר רגיל.
אייל אוכמן: עולה לי לייצר הרבה יותר, אומרים לי לא, עלייך לייצר רגיל, ואז ממסים אותי בשווי מטר מבונה שהוא בערך פי 4, 5 מהשווי האמיתי.
אייל אוכמן: עכשיו האחוזים שרבים איתנו אולפינר וכל החבר'ה מרשות המסים הם 5, 10, המטר המבונה עצמו הוא טעות ביסוד.
אייל אוכמן: אחרי זה אם זה 5, כן פטור, לא פטור, זה כבר לא רלבנטי.
אייל אוכמן: קודם כל לא רלבנטי מה שהחוק אומר, ושווי הזכויות בתמ"א 38 שווה הרבה פחות משווי של מטר על קרקע שהוספתי ועכשיו תב"ע, אם הוספתי עוד 4, או 5, או 6 קומות - - - היא הכי זניחה.
אייל אוכמן: אבל כשאתה נכנס לבניין ישן עם בעיות, עם הרבה מאוד חוסר הוודאות, אם אין סוף סיכון.
אייל אוכמן: אמרתי, אני יכול להוציא 400 אלף שקל על עיסקה ואין לי עיסקה.
אמנון כהן: את אומר אז על כל מטר פה.
אייל אוכמן: עכשיו אני מצליח לממש עסקה אחרת, ואני מרוויח ממנה.
אייל אוכמן: אבל אף אחד לא מסתכל לי בכלל על ההוצאות שהוצאתי בעיסקאות שאני הפסדתי.
אייל אוכמן: איך אמר לי פעם מישהו – זה שכר לימוד.
אייל אוכמן: זה השכר לימוד שלך.
אייל אוכמן: אמר לי פעם הרואה חשבון תרשום את זה בסעיף הוצאות פיתוח, מה שנקרא מו"פ.
אייל אוכמן: אז כן זה מחקר ופיתוח שעולה הרבה מאוד כסף.
אייל אוכמן: אני כן מתחבר לדעה שלך שאמרת ערבות מדינה.
אייל אוכמן: אם המדינה תתן בסופו של דבר ערבות מדינה ואני אבין שאני מסכן חצי מליון שקל כדי לייצר את האופציה, אם לא הצהרתי זה בעייה שלי.
אייל אוכמן: אבל אם הצהרתי, המדינה נותנת לי ערבות מדינה, אני מודיע לך חגיגית אני יכול להרוויח פחות, כי יש הלימה בין הסיכון לסיכוי.
אייל אוכמן: הסיכון שלי ירד, גם הסיכוי שלי יכול לרדת.
אייל אוכמן: אז אני לא חייב להרוויח 25%, אגב אני חייב להרוויח 25% כי אחרת אין בנק שבכלל הסתכל עליי.
אייל אוכמן: אבל אם אתם תתנו לי ערבות אני יכול להרוויח גם 15%.
אייל אוכמן: מה עושים עם ה-10%?
אייל אוכמן: מצידי – הנחה לזוגות צעירים.
אייל אוכמן: מצידי – כסף לפריפריה כדי לבנות ולחזק את הפריפריה.
אייל אוכמן: אבל אני מודיע לך חגיגית, וכל מי שיושב כאן יזם בטוח יסכים איתי, אם אני מסתכן פחות אני מוכן להרוויח פחות.
אייל אוכמן: תן לי ערבות מדינה, אני ארוויח פחות.
אביב טסה: אני רוצה לגעת במה שאמרה מהנדסת עיריית רמלה - בשהותי בבוקרשט בעניין רעידות אדמה יש פתרון מאוד יפה.
אביב טסה: כל בניין של רעידת אדמה מסמנים אותו בעיגול אדום.
אביב טסה: באופן אוטומטי למדתי שאנשים מתייחסים לאותו עיגול אדום הזה, כמו שאומרים שדירה בשווי הרבה פחות, ואותם דיירים אמורים להזדרז כמו שאומרים, אני קורא לזה לתקן את הבית.
אביב טסה: מצד אחד אנחנו לא רוצים ליצור פאניקה ובהלה, כפי שאמרה חברתי, אבל אפשר לעשות את זה בדרך מושכלת, ויש לי הצעה, אני חושב שהיא מאוד נבונה, תגידו אתם.
אביב טסה: אם הרי דיירים התקשרו עם יזם, יגיש בקשה להיתר בנייה, ואם יש התנגדויות, יש דייר סרבן, אם באותה עת שיש החלטה בהתנגדות, באה ועדה, הרי היא בדקה, אותו יזם כבר עשה את בדיקות קרקע, הביא קונסטרוקטור, בדקו הכול, יודעים שזה בניין מסוכן, זה לא סטטיסטיקה, זה אמת, ואומרת בהחלטה שלה אני מסמנת גם את הבניין כבניין אדום, קודם כל יש ירידת ערך לדירות, אותם דיירים יש להם עילה מצויינת גם לתבוע את אותו דייר סרבן.
אביב טסה: יש לחץ, כל הדבר הזה ביחד, הפאניקה, זה הפאניקה לאותו בניין, אבל פאניקה לבניין שיש לו פתרון.
אביב טסה: זה פאניקה לבניין שיש לו עסקה ורק דייר אחד מסרב לעיסקה או שני דיירים, ולכן אני חושב שזה דרך נבונה לעשות את זה ביחד ולהסיר את הלחץ מהבחינה הזאת.
אביב טסה: תמ"א 38, בעיית הבעיות שאני אומר תמיד, אני ייצגתי בעבר את אגודת תרבות הדיור, וטיפלתי ב-700, 800 תיקים של בתים משותפים שיצרו את כל התמ"א לא עשו איזה חקיקה משלימה ולא חשבו על הכול.
אביב טסה: אי אפשר לגשת לתיקון מבנים ולא להסתכל כמו שאומרים על מהות החיים בבית משותף.
אביב טסה: הפתרון בסופו של דבר, מה שלא נעשה, כמה ועדות, כמה הצעות חוק, אם לא יהיה חוק אחד פשוט אם אפילו רשות להגיד ששייכת לועדה זו, רשות אחת שתרכז את הכול, היום אתה כיזם תחשוב אתה צריך להילחם אחד מול דיירים, שתיים מול רשות התכנון, שלוש אתה לא יודע מה המיסוי.
אביב טסה: תגיד לי יזם אחד – איך אני אתכנן?
אביב טסה: כמובן שאני לוקח סיכון, אני לוקח מקדמי ביטחון.
אביב טסה: עורכי דין אתה צריך לשלם, מה אתה צריך, אתה לוקח את כל הסיכון אתה לא יודע, מימון, אתה צריך להעביר את הכסף מהבית.
אביב טסה: כל הדברים האלה, כלומר, שיהיה חוק אחד.
אביב טסה: אם כולנו פה נתגבש ונגיד או.
אביב טסה: קיי.
אביב טסה: בוא נקבע תאריך כל אחד יביא את הכול, בוא נכתוב חוק, ואני חושב שאני ונטוביץ ביחד נוכל לכתוב חוק יפה מאוד, להגיש את זה פה לוועדה, אפשר לדון.
זאב בילסקי: השאלה כמה יעלה לנו הצעת החוק שאתם תכתבו.
אביב טסה: אני חושב שהצעת החוק הזאת לא תעלה כסף בכלל, רק שכל תעשה.
זאב בילסקי: עכשיו אנחנו מודאגים.
אביב טסה: הבעיות בקצרה.
אביב טסה: כשאמרו קודם 66% - אחיזת עיניים.
אביב טסה: אני מצטרף הרי למה שעו"ד נטוביץ אמר, זה בדיוק מה שאמרתי קודם.
אביב טסה: זה לא תופס על כל העיסקה עצמה.
אביב טסה: אז גם אם תגיד 40, זה עדיין לא עיסקה.
אביב טסה: אנחנו צריכים שאותם 66% יחולו על כל העיסקה בכללותה, זה כלל ראשון חייב להיות.
אביב טסה: אם תגיד רק את זה, לא תוריד את האחוזים פתרת את רוב הבעיות של הקניין.
אביב טסה: הרי שיש קומה של תמ"א 38, ה-66% נוגע רק לקומת התמ"א, זה לא נוגע לקומת החדרים על הגג, לא להקלות.
אמנון כהן: לא לעצם הסכמה לפרוייקט?
אביב טסה: הסכמה זה לא לכל הפרוייקט.
אביב טסה: ה-66% מחייב אותך אתה כיזם.
יצחק אהרונוביץ': הסכמה שליתר הדברים צריך מאה אחוז, זאת הכוונה.
אביב טסה: החוק מדבר, שהתב"ע כיזם כשאני אומר אחיזת עיניים יש קומה ויש את החצי קומה שאני רוצה.
אביב טסה: לקומה - 66%, לעוד חדר על הגג 100%, אז מה עשיתי פה?
אביב טסה: מה הועילו חכמים בתקנתם?
אביב טסה: צריך מאה אחוז.
אביב טסה: אז אני אומר אחיזת עיניים 66%.
אביב טסה: אני אומר ש-66% צריכים לחול על כל העיסקה על כל התבע"ות.
אביב טסה: היום כשאתה הולך לעשות תיקון צו של בית משותף, הרי אתה רוצה לעשות יחידה רישומית או לאחר מכן לבנות, אתה גם צריך הסכמה של מאה אחוז, אין מ-66% וגם אין מ-99% - 100%.
אביב טסה: יש פתרון, הפתרון מאוד פשוט.
אביב טסה: זה לא רק מאה אחוז, אני רוצה לראות מישהו פה שיגיד לי שניסה לעשות תיקון של צו בית משותף שלקח לו פחות מתשעה חודשים, ואתה צריך לעשות בעיסקה פעמיים תיקון צו בית משותף.
אביב טסה: פעם אחת בעת שיצרת את העיסקה לייצר יחידה רישומית, לרשום הערות אזהרה לכל המוכרים ממול, ופעם שנייה לאחר שבנית את הדירות.
אביב טסה: כלומר, רק הרישום לעצמו לוקח 18 חודש, תשעה חודשים לפני העיסקה, תשעה חודשים לאחר העיסקה במינימום.
אביב טסה: אתה לא יכול להביא הערות אזהרה לרוכשים.
אביב טסה: אתה לא יכול לקחת מימון אם לא יצרת יחידה רישומית.
אביב טסה: לשכת הרישום בתל אביב, וזה הנקודה המהותית, אי אפשר לעשות שום דבר.
אביב טסה: אני בא מהשטח - - -
: ממתי מוכרים כשיהיה רשום?
: בוא נראה את כל הבתים - - -
אביב טסה: לא, אתה יכול לתת הערת אזהרה.
אביב טסה: בתמ"א אתה לא יכול לתת הערת אזהרה.
: אז נותנים - - -
אביב טסה: אני רק נותן את זה על קצה המזלג.
אמנון כהן: אני מבקש שמזמנך היקר תשקיע לשבת עם הצוות שלי לעבד את הדברים, כי אנחנו בתיאוריה חזקים מאוד.
אמנון כהן: אתם ביישום ובשטח, תציפו אותנו ואנחנו נלמד את הנושא.
אביב טסה: אעשה זאת בשמחה.
אביב טסה: בחמש, שש שנים אחרונות ליוויתי כ-500 בתים משותפים, ונתקלתי בכל הבעיות האפשריות.
אביב טסה: המפקח על הבתים המשותפים יש לו אינסטנציה גם שיפוטית מצד אחד, שזה דרגה של שופט שלום, ויש לו אינסטנציה רישומית, הוא זה שרושם את הבתים המשותפים.
אביב טסה: לשכת הרישום בתל אביב שחולשת על כל תל אביב, רמת גן, גבעתיים, שבעבר היו שני סגנים שעושים את כל הרישומים, יש היום בן אדם אחד, אין כוח אדם לרשום בית משותף, אם אני מגיש לה את התכנית היום, היא אומרת לוקח לה שלושה חודשים להסתכל על התכנית.
אביב טסה: איך אני יכול לעשות דבר כזה?
אביב טסה: הבנק מחכה לי, הדיירים קוצבים לי זמן, תוך שנה אני צריך להביא היתר בנייה על הקרקע, אני נמצא בהפרה מול דיירים, אני אחרי זה נסחט מול דיירים, אני נמצא בבעיות מול בנקים, כולם חושבים שאני רמאי ושקרן, ולמה?
אביב טסה: כי יש פקיד שאני צריך לחכות הרבה זמן.
אביב טסה: יש פתרון מאוד פשוט.
אביב טסה: יש פתרון מאוד פשוט, אני לא צריך לעשות יחידה רישומית 200 שנה, משפטן יכול לייצר משהו מאוד פשוט, שאם אני מגיש מסמך שיש למעשה תכנית, בלי צו תיקון, תגיש תכנית, תגיש תסריט ותגיש החלטת ועדה, אוטומטית ב-66% אתה יכול לקבל החלטה ליחידה רישומית, הדבר הזה יכול להינתן תוך שבוע לפתור את הבעיות, פתרת את כל הבעיות האפשריות.
אביב טסה: אני לא ידבר על כל התוספות וכאלה, אני נותן את הלב המרכזי.
אביב טסה: נושא המיסוי – רשות המסים הרי מפרשנת לפי ראות דעתה.
אביב טסה: הרי שיזם בסופו של דבר הוא קונה זכויות.
אביב טסה: מה הכסף שהוא קונה?
אביב טסה: הוא קונה בשווי של עלות החיזוק שהוא נותן, עלות החיזוק בממ"ד.
אביב טסה: אם עלות החיזוק והממ"דים שהוא נותן לדיירים זה 700, 800 אלף שקל, זה בפועל, זה אמת.
אביב טסה: כלומר, תביא כל שמאי ותגיד זה עולה 700, 800, 900 אלף שקל.
אביב טסה: אומרת רשות המיסים, לא, אתה הוצאת 900, אני מתייחסת כאילו ישרבלוף הוצאת 4 מליון.
אביב טסה: אבל למה?
אביב טסה: היא אומרת המבחן שלי זה לא כמה הוצאת, המבחן שלי מה שווי זכויות בנייה כאלה ואחרות.
אביב טסה: אני לא יודע אם זה צריך לעמוד במבחן משפטי או לא.
אביב טסה: אני בטוח שזה לא יכול לעמוד כי זה לא הגיוני.
אביב טסה: לא הגיוני – אמרתי אין בעיה, לפי 4 מליון שווי רכישה, יש לי פתרון – כשאני מוכר את הדירות ההכנסות שלי 6 מליון, תמסה אותי מס הכנסה על 2 מליון.
אביב טסה: פעם אחת אתה אומר 4 מליון, 2 מליון בבקשה, לא, מס הכנסה ימסה אותך 900, על המליון שקל שהיה לך, 6 מליון הכנסות, תמסה אותך כביכול לפי 5 מליון.
אביב טסה: אגב, זה לא המספרים, לא מרוויחים 5 מליון סתם דוגמה.
אביב טסה: נמסה אותך ב-5 מליון, אבל מס רכישה תשלם לפי 4 מליון.
אביב טסה: אני לא מבין.
אביב טסה: מה אתה רוצה לקחת לפי 4 מליון.
אביב טסה: אבל מתי אתה רוצה בכלל כאילו לדאוג למס הכנסה לפי מליון, אז זה ישראבלוף, מה זה ישראבלוף אני לא מבין כבוד היושב ראש.
אמנון כהן: איפה הייתה עד עכשיו?
אביב טסה: הייתי אצל יושב ראש הוועדה הקודמת, ניסיתי לקדם, עשיתי הכול.
אביב טסה: אגיד לך, ניסיתי להגיע אליך, אולם לא התמדתי, אני בטוח שהיית פותח לי דלת.
אביב טסה: אני רואה מה שכבוד היושב ראש פועל.
אביב טסה: אני עוקב אחריו, רואה את הצעות חוק, אני מאוד תומך בכול.
אביב טסה: אם תרצה אני מוכן לבוא ולשכנע את כולם.
אביב טסה: אני רק אומר דבר אחד, אם נעשה חוק ונצביע על החוק, אני מאמין שבעזרת הכוחות שלך נצליח.
אביב טסה: הדבר האחרון כפי שהיושב ראש אמר, ברגע שאנחנו יוצרים את היחידה הרישומית, כל הבנקים יגידו לך קבל עם ועדה, הם יביאו לך מימון.
אביב טסה: תהיה יחידה רישומית, תקבל מימון.
אביב טסה: כל הנושא שהנושא של רוכשי דירות, שאני כעורך דין מפחד שבא לי לקוח ורוכש דירה ולא יכול לרשום הערת אזהרה, איך אני אביא לו, אני לא מסכים.
אביב טסה: אבל שיהיה הערת אזהרה אני אוכל לעשות את זה.
אביב טסה: ערבות מדינה כמו שאומרים, בסופו של דבר כשתהיה ערבות מדינה, המדינה לא צריכה להוציא כסף.
אביב טסה: הרי היא תקים צוות, תגיד יש שמאי, אם השמאי מאשר שהפרויקט כלכלי ברמה של 20%, או 25%, אני אחראית, משעבדת לך את כל הזכויות, בבקשה, מה, היא לא צריכה להביא כסף רק לפתור את זה.
אמנון כהן: תודה יישר כוח.
אמנון כהן: אתה נשאר היום פה.
אביב טסה: אני איתך.
אביב טסה: תודה רבה כבוד היושב ראש.
גיא ארד: אני גם יזם, בניתי כבר שני פרויקטים.
אמנון כהן: אם אפשר להוסיף נדבכים נוספים, היום אנחנו בלמידה כדי לעמוד על הבעיות.
גיא ארד: ביצעתי 2 פרוייקטים של תמ"א 38 ברעננה.
גיא ארד: כולם בטוחים שהיזמים עושים מליונים, אנחנו משלמים מסים מכל הכיוונים.
גיא ארד: אם אנחנו מרוויחים כל כך הרבה אז שיתפסו אותנו במס הכנסה, למה לא יכולים לחכות לנו במס הכנסה?
גיא ארד: שם נשלם את כל הרווחים האדירים שעשינו.
גיא ארד: אבל עובדה היא שהיזמים לא עושים רווחים בתמ"א 38, ובמס הכנסה אני בינתיים צובר את ההפסדים שאולי פעם אני כן יעשה רווחים.
גיא ארד: אני בטוח, ואני אומר את זה בשם כל היזמים שעשו פרויקטים ראשונים של תמ"א 38, אני מכיר את הקולגות שלי, וזו האמת.
גיא ארד: אם יבחנו את זה, שימצאו לי יזם אחד שהרוויח כסף בתמ"א 38 עד היום אני רוצה לראות אותו.
גיא ארד: יש בעיות פה בתמ"א 38, מעבר לתמ"א 38 עצמה, כמו שאומרים פה החברים, זה דברים שלא מסתכלים עליהם, זה לא רק הפרויקט עצמו, זה באמת כל התקורות והעלויות להגיע לפרוייקט שצריך להתייחס לזה, ובגלל זה אמרתי אתמול בוועדה - הדבר החשוב זה יעילות, יעילות וביטחון שיהיה לנו בתהליך.
גיא ארד: כל התהליך של המיסוי שדיברנו אתמול מע"מ שלא מותר לניכוי, פטור ממע"מ במקום מע"מ בשיעור אפס, אנחנו לא יכולים להזדכות עליו.
גיא ארד: המע"מ זה סכום אחד, כסף להתדיין עליו זה יהיה בערך אותו דבר.
גיא ארד: בזמנו אני ישבתי עוד בוועדה עם אופיר פינס כאשר דובר על היטל השבחה שאישרו לנו 10%, מזל שפתרנו את זה בינתיים, אז 10% היה 10%, הדיונים עליו היו 30%.
גיא ארד: אני מעסיק עורכי דין, שמאים, שמאי מיוחד לועדות, עו"ד מיוחד למיסוי, וכל השמות הטובים.
אמנון כהן: ואני לא מרוויח, אתה אומר.
גיא ארד: אני מפרנס הרבה אנשים, כולם מתפרנסים שם בכבוד, בסופו של דבר היעילות של הדבר הזה זו הבעיה.
גיא ארד: צריכים לגרום לדברים להיות יעילים ומהירים.
גיא ארד: אפשר לעשות הכול, תמ"א 38 זה דבר חכם, פתרון יפה, נכון, לא פותר את הפריפריה, אבל פותר מה שפותר, בוא נסתפק במה שזה פותר.
גיא ארד: אפשר לפתור את הבעיות, צריך להקשיב ליזמים, לבעלי הבתים, לאנשים שבשטח.
אמנון כהן: ראיתי מסמך של ערן ניצן.
אמנון כהן: ראיתי שם הערות חשובות וכמה הצעות אופרטיביות.
אמנון כהן: אנחנו נתייחס לזה.
גיא ארד: אנחנו כתבנו את זה ביחד.
גיא ארד: אנחנו יודעים מהחברים שלנו מה צריך לעשות.
גיא ארד: כולנו יודעים, לנו זה מאוד שקוף.
גיא ארד: העניין הוא שבאמת צריך להקשיב למה צריך ולא לחוקק חוקים לפי מה שהמחוקק חושב שצריך.
אמנון כהן: כרגע החוק יהיה מהשטח לא מהממשלה.
גיא ארד: אני חושב שמשרד המשפטים החליט שהוא מעדיף את הטובה של ה"סרבן", אבל בכל בניין יש בסופו של דבר סחטן אחד.
גיא ארד: זה מישהו שרוצה עוד כסף, למה?
גיא ארד: ככה, ולו נותנים את ההגנה.
גיא ארד: כי הוא יכול, כי האופרציה היא כל כך מסובכת הוא יכול.
ברוריה שור: לעניין אחוזי הסכמה, אני רוצה לומר שאמנם תמיד מדברים על הסרבן והסחטן, אבל זה לא הדבר היחיד שיש.
ברוריה שור: כשאתה צריך למצוא את האיש ה-24 שחי בארצות הברית ואין לו כתובת, או כשאתה נתקל בדירה שהיא על שם חברה שכבר לא קיימת, הדברים האלו קיימים ובהמון, בתל אביב זה חבל על הזמן, בכל הערים זה קיים.
ברוריה שור: המון בניינים, אם אתה לא מסדר את נושא המאה אחוז - העדר הסכמה של מאה אחוז, אתה פשוט גוזר על בניינים להיות במצב שאי אפשר ליישם שם פרוייקט.
ברוריה שור: היתה פה בו, ואני הייתי גם בוועדה כשאופיר פינס היה, וגם בוועדה שיושבת ראש היתה פאינה קירשנבאום, ועלתה פה על ידי עורכי דין הצעה מאוד פשוטה לפתרון, שבחוק המקרקעין שהתיקון יהיה לא לפי תכנית חיזוק, אלא תכנית שבעיקרה חיזוק בניין.
יצחק אהרונוביץ': שבמסגרתה יש תכנית חיזוק.
ברוריה שור: בדיוק.
ברוריה שור: כלומר, את התוספת, את הדלתא של השטחים שהם חיוניים ברמות בלתי מובנות לעניין הזה זה היה פותר.
ברוריה שור: אבל הזמנים נגמרו ועוד איכשהו יצאו להחלטה.
ברוריה שור: המאה אחוז הסכמה הזאת, פותר גם בעיית שטחים.
ברוריה שור: יש השלכה בין חוק המקרקעין לחוק תכנון ובנייה ולשטחים שלפיהם יהיה מותר בפחות ממאה אחוז.
ברוריה שור: ההשלכות הן כלכליות ברמה עצומה במאות אלפי שקלים על כל מאה מטר בנייה, שזה אומר על פרוייקט, או GO או NO GO, שב בבית ותישאר עם הבניין שלך.
ברוריה שור: המספרים מדברים, אנחנו מכירים יזמים, היום סוף סוף התעוררנו והתחלנו להקים פורמים.
ברוריה שור: יזמים נמצאים במצב של אחרי ארבע חמש שש שנים של פעילות בתחום, הצליחו במקרה הטוב לבנות פרוייקט אחד.
ברוריה שור: המאה פרויקטים שבבנייה שאני לא כל כך מאמינה למספר הזה, אבל גם הם מתחלקים על המון יזמים.
יניב רונן: 200 היתרים.
ברוריה שור: אין 200 היתרים.
אמנון כהן: אני רוצה לשאול את יעקב ממיפוי ישראל.
אמנון כהן: אני אתמול ישבתי עם מנהל ממינהל התכנון ושאלתי והתייעצתי מה עושים.
אמנון כהן: היא אמרה שמכון תקנים מקדם כרגע איזשהו רעיון של חיזוק מבנים ללא תוספות, רק חיזוק.
אמנון כהן: זאת אומרת, מפתחים איזשהו רעיון בלי לתת אופציה לבנייה קדימה, אחורה, רק חיזוק מבנה במה שצריך לחזק אותו.
אמנון כהן: הבנתי שהוא לא יהיה באותו מתכון שהמדינה רוצה בסולם ריכטר כזה וכזה, יהיה אחוז כזה וכזה שיעמוד בלחץ, אלא ב-60%, 70% מחוזק, לא 90% כמו שאנחנו רוצים בחקיקה.
אמנון כהן: יש דבר כזה שמתקדם?
יעקב בר לביא: לא מבחינתנו לפחות.
אמנון כהן: קודם זה יפתור את הבעייה של נושא החניות כי לא צריך לבנות שום דבר, רק חיזוק.
אמנון כהן: פה הנושא המימוני אולי על המדינה, או ניוד זכויות כאלה או אחרות.
אמנון כהן: הקבלן שיבנה במקום כזה וכזה ייקח על עצמו כך וכך מבנים.
ברוריה שור: חשוב להדגיש מהם באמת המספרים.
ברוריה שור: דבר נוסף שחשוב לדעת שיש גלגלי שיניים בין מה שקורה במועצה הארצית עם תיקון מס' 3 שהוא עתיר חשיבות, אבל בגלל כל מיני סעיפים שונים ומשונים, אני לא אפרט אותם, אפשר להעביר אותם בכתב, הכול כתוב, יוצרים מצבים אבסורדים שיש ערים שהתיקון בשבילם הוא פנטסטי, ועיר ליד התיקון בשבילם הוא הרעת תנאים ברמה שאף אחד לא מאמין שזה בכלל קורה.
ברוריה שור: אתה יודע, כותבים חוק, וזה בא מפה עם רעיון וזה בא מפה עם רעיון.
ברוריה שור: יש נייר מסודר וצריך לפתור את זה.
אמנון כהן: פגשתי את ראש העירייה מר רחמים מלול, הוא דיבר איתי ודיבר פשוט מקירות ליבו, שהוא באמת רוצה לבוא לקראת התושבים, רוצה לחזק את המבנים.
אמנון כהן: הוא אמר לי שהגיש אותה תכנית כמו שהגישו בראשון לציון, ואני מברך את ראשון לציון שהגישו תכנית.