GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל פרנקו: אני לא יודעת אם יש פה נציגים של חברת מוריה בירושלים, אבל אני יכולה להגיד לכם שהם הקימו בצורה מאוד יפה על הגגות של עיריית ירושלים, ופה באמת המקום לקרוא לרשויות מקומיות נוספות שייקחו על עצמן את הפרויקטים האלה ויקימו מתקנים על גבי הגגות שלהם.
מיכל פרנקו: הנושא השלישי שאני רוצה להתייחס אליו זה הנושא של מתקנים על גגות.
מיכל פרנקו: עלו פה כמה דברים, אני רוצה להעמיד את הדברים על דיוקם.
מיכל פרנקו: הנושא נבחן במשך זמן לא מועט בממשלה והתקבלה ב-11 ביולי החלטה ממשלה בעניין.
מיכל פרנקו: ההחלטה הזו מתייחסת גם לשנים של 2011 ו-2012 בהקשר של הגגות ונותנת מכסות מסוימות נוספות לגגות.
מיכל פרנקו: רשות החשמל צריכה עד סוף השנה להוציא מכסה נוספת לטובת הגגות, כדי שניתן יהיה להקים.
מיכל פרנקו: עד היום מה שהוקם זה 160 מגה וואט מתקנים על גבי הגגות מתוך מכסה של 200 מגה וואט, כשבעצם ההקמה הנוספת של המכסה שאושרה עד עכשיו צריכה להיעשות עד 2012.
מיכל פרנקו: לצד זה החלטת הממשלה התייחסה לכך שצריך לעשות תעריף שהוא תעריף כלכלי פוחת לטובת הקמת מתקנים על גבי גגות, יש ועדה בראשות המועצה הלאומית לכלכלה שמתכנסת לטובת העניין הזה ודנה באותו תעריף.
מיכל פרנקו: זה בעצם מצב הדברים כרגע.
מיכל פרנקו: איתן התייחס לנושא של מליאת הרשות, הנציג של הגנת הסביבה.
מיכל פרנקו: בלי להתייחס אם זה נכון או לא, ההחלטה בסופו של דבר לגבי המכסות הוכרעה בממשלה.
מיכל פרנקו: היה על זה קונפליקט ואנחנו כן מקווים שבמהלך התקופה הקרובה מאוד תצאנה הסדרות נוספות, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
מיכל פרנקו: אני רק אציין שבהקשר של הקרקעות המתקנים הסולאריים שהוקמו עד עתה הם בהיקף משמעותי יותר גדול מהמתקנים הקרקעיים מבחינת החיבור לרשת החשמל.
מיכל פרנקו: זאת אומרת שאלה מתקנים שהם מאוד ישימים מבחינת ההקמה שלהם ומשך ההקמה שלהם.
יואב שגיא: לידידי העולה החדש, אני רוצה לעדכן אותו שהנושא של השטחים הפתוחים כולל את השטחים החקלאיים, ולא רק כולל את השטחים החקלאיים.
יואב שגיא: מדינת ישראל היא היום המדינה הצפופה ביותר בעולם שמבז
יואב שגיא: בזת את הקרקע יותר מכל מדינה מערבית אחרת.
יואב שגיא: בלי השטחים הפתוחים החקלאיים שנכללים בתוך השטחים הפתוחים אין קיום למגוון הביולוגי, אין קיום לשירותים האקולוגיים והדמגוגיה יכולה לבוא גם מבוסטון.
יואב שגיא: אז בנושא הזה יש מחסור חמור ביותר של שטחים פתוחים, כולל שטחים חקלאיים, ולא רק זאת, גם מה שנאמר כאן בנושא של השטחים החקלאיים בנגב.
יואב שגיא: אגב, אנחנו לא מתנגדים לכמות מסוימת של התקנה קרקעית, להיפך, אנחנו באשלים תמכנו במקומות אחרים, אנחנו אומרים שהיתרה, מה שנותר, עם הגדלת המכסות, כי אין היום מכסות, כפי שנאמר כאן בנושא הזה, צריך ללכת קודם כל לגגות, לא רק לשם.
יואב שגיא: אגב, בנושא החקלאי, אותם קיבוצים ואותם יישובים שהיום אומרים 'אנחנו צריכים את זה לסולארי ולא לחקלאות', מבקשים אחר כך תוספת של שטחים חקלאיים אל תוך השטחים הטבעיים.
אמנון כהן: מר גדי הראלי, המנהל הכללי לאנרגיית רוח, בבקשה.
גדי הראלי: שני דברים.
גדי הראלי: דבר אחד, אני בהחלט מכבד את הנושא הסולארי, הוא חשוב וקריטי וכל הדוברים פה אמרו דברים נכונים ומדויקים.
גדי הראלי: הייתי שמח לראות אם את אותה מכסת הזמן שהקצו לתחום הסולארי היו מקצים גם לתחומים האחרים שגם להם יש את זכות הקיום.
אמנון כהן: בנושא הרוח, אתה מתכוון?
גדי הראלי: אחד מהנושאים זה בהחלט נושא אנרגיית הרוח.
אמנון כהן: אני כבר אומר לאדוני שהנושא הזה יבוא לדיון בוועדה וכל יוזמה בכיוון הזה של האנרגיה להפיק אותה בכל דרך אחרת.
אמנון כהן: לא כמו שהיום מקובל, הוועדה פתוחה וזמינה.
אמנון כהן: יש לנו אינטרנט ואתר וצוות יעיל, יועצים משפטיים, מנהלת הוועדה, אפשר לשלוח חומרים, וכמו שציין פה גם ידידי, גם יוזמות חקיקה, כי הרבה פעמים אנחנו יוזמים חקיקות מהציבור דווקא, מהאקדמיה, שמעירים את תשומת לבנו.
אמנון כהן: לפעמים האזרח הפשוט מעלה איזה שהיא בעיה ואני מטפל מול ביטוח לאומי או מול מס הכנסה ואז אני רואה שזו תופעה, זה לא מקרה אחד בודד שטיפלתי בו.
אמנון כהן: בגלל שאולי הוא מכיר, בגלל שיש לו את הגישה לאינטרנט, הוא שולח לי מייל והעוזרים שלי טיפלו ואמרו 'אמנון, יש פה פנייה וטיפלנו', ואני רואה פתאום בעיה רוחבית ואז אני או לוחץ על השר שיתקין תקנות, או חוזר מנהל כללי, או צו או חקיקה, אני יודע לחוקק.
אמנון כהן: אם שר לא יסכים שצריך לתקן פה משהו, אז אנחנו כמובן מביאים חקיקה.
אמנון כהן: לכן כל מי שיושב כאן באולם הזה ויש לכם ניסיון רב בתחום הזה, הבית, הכנסת, ועדת הפנים והסביבה היא ביתכם, תפנו ותקבלו תשובות ואנחנו גם נקיים דיון נוסף להרחיב את הידע בנושא הזה וגם להאיר את עיני מקבלי ההחלטות בממשלה, שיש פה דברים שצריכים לקחת בחשבון.
אמנון כהן: לא כל הגאונים יושבים שם, אנחנו גם קצת מאירים את עיניהם, לא פעם הצעת חוק פשוטה וקטנה הופכת לרפורמה בעתיד, כי הממשלה אומרת, 'בדיוק רצינו לטפל ולא היה לנו את הזמן.
אמנון כהן: עכשיו הערת את תשומת לבנו, אבל תחכה, נעשה רפורמה', אני אומר, 'לא, את הרפורמה אתה תעשה, אבל את החוק שלי קודם כל תעביר', פסיק קטן.
אמנון כהן: לכן הבית הוא בית שלכם והיוזמות שלכם ברוכות ותעבירו לנו.
גדי הראלי: מצוין, תודה רבה.
גדי הראלי: הדבר שרציתי פה לחזק ואני מעריך את מר בילסקי, אבל גב' מיכל פרנקו הזכירה פרויקט ברוך ומכובד של מיפוי אנרגיית הרוח במדינת ישראל, זה פרויקט שאנחנו מנסים לקדם ודוחפים אותו, זה לא אומר שאי אפשר להתניע ולקיים דברים, אבל ברגע שיזמים---
אמנון כהן: לפי הניסיון שלנו צריך לזה שלוש שנים.
גדי הראלי: לא, היות שאנחנו אלה שבדקנו את הנתונים, אז התוצאות יכולות להגיע בקצב מאוד מהיר ופה זה פרויקט שאמור לצאת בהקדם ולכן אני חושב שמן הראוי לתת לו את הזכות להתקיים, לרוץ כדי לאפשר באמת לתחום להתקדם, כי באמת נעשו סקרים לפני הרבה שנים שלא היו רציניים ולא נותנים תוצאות ולכן אי אפשר היה להשתמש בהם.
גדי הראלי: אנחנו מקווים שבעזרת זה אנחנו נוכל לקדם את התחום.
אמנון כהן: אני אתן זכות לתגובה למר יוסף אברמוביץ, שלא תרגיש מקופח, שמישהו אמר משהו ולא תגיב, במשפט אחד קצר.
אמנון כהן: לא דיאלוג, בדרך כלל אני לא נותן, אבל שתרגיש טוב ומיליון עולים זה חשוב.
יוסף אברמוביץ: תודה.
יוסף אברמוביץ: כתבתי פתק שבשדה חקלאי צריכים לעבור תהליך וסקר השפעת סביבה מאוד מורכב, 22 מומחים, ובשדה החקלאי בקטורה אנחנו כמובן עברנו את זה, עם שיתוף פעולה של המשרד להגנת הסביבה והם ביקשו שנזיז את הקצה של השדה בגלל הדוד, עשינו.
יוסף אברמוביץ: אז זה לא השטחים הכי פתוחים, בוא נגיד, זה שדה חקלאי שבו אין מים והכל ירוק, כי אי אפשר לקבל את האוקי של המועצה הארצית אם לא עברנו את זה.
אמנון כהן: תודה, אמרת.
אמנון כהן: פרופ' אופירה איילון, בבקשה.
אופירה איילון: מאוד מאוד חשוב לזכור שכשאנחנו מכניסים אנרגיה סולארית חשמלית לגריד, הגריד הזה והמערכת החשמלית צריכה להיות יעילה, כי אם אנחנו נכנסים לתוך מערכת בזבזנית, לתוך מערכת שאנשים יושבים פה עם מעילים וצעיפים במקום לכוון את הטמפרטורה, אנחנו עושים חטא על פשע.
אופירה איילון: כרגע האנרגיה הזאת היא יקרה יחסית ואנחנו מכניסים אותה למערכת לא יעילה.
אופירה איילון: אנחנו חייבים לייעל את המערכות שלנו.
אמנון כהן: תביאי חקיקה.
אופירה איילון: יש כבר החלטת הממשלה.
אמנון כהן: בבקשה, אדוני, משפט אחרון.
עלי פורטי: אני רוצה רק להגיב על שני הדברים שנאמרו.
עלי פורטי: חלק מהעניין כבר נאמר על ידי שגיא, אבל הנושא של שטח חקלאי נקבע במדיניות הארצית.
עלי פורטי: שטח חקלאי, רואים אותו גם אם הוא מבונה, כחלק מהשטחים הפתוחים, מהטעם הפשוט שמבנה חקלאי ניתן מתי שהוא להסיר אותו ולהשאיר אותו כשטח פתוח ממש.
עלי פורטי: כמובן שבתוך השטחים הפתוחים יש ערכיות שונה שהולכת ונעשית פחות ופחות ערכית, ככל שאתה מתקרב ליישוב, אבל עדיין גם אם זה גדר של המושב או של הקיבוץ זה שטח חקלאי או חלק מהשטח הפתוח.
זאב בילסקי: בדרך כלל מבנה בשטח חקלאי הופך לקניון, אבל זה, אתה יודע, רק בינינו.
זאב בילסקי: או גן אירועים.
זאב בילסקי: אני מדבר על מחוז מרכז, לא על מחוז דרום.
עלי פורטי: עניין שני, שנראה לי יותר חשוב, הנושא של התחרות על קווי ההולכה.
עלי פורטי: לטעמי זה באמת נושא חשוב, יכול להיות שצריך לדון בו ולהוביל אותו הלאה, כיוון שהמדינה לא מרושתת בקווי הולכה שמתאימים לכל הנפח שמנסים לאשר ואכן באים יזמים, יש להם תכנית של 100 דונם, 200 דונם, מתח גבוה, הקווים שנכנסים לתוך יישובים או שנמצאים בשטחים הפתוחים הם מאוד מצומצמים.
עלי פורטי: לטעמי את הנושא של המכסות עוצרים מהסיבה הפשוטה שצריך לחזק את קווי ההולכה של מתח גבוה, זה גם עולה כסף וזה גם עניין סביבתי לא פשוט.
עלי פורטי: זאת אומרת פה אנחנו נמצאים בדילמה ולכן נוצרת התחרות הסמויה בין השטחים הפתוחים לבין בעלי הגגות על מי יקבל בסופו של דבר אישור להתחבר, כאשר אפילו מישהו שיש לו כבר יזם והוא קיבל היתר, לא תמיד הוא בטוח שהוא יקבל חיבור, גם על גגות.
עלי פורטי: פה, לטעמי, בחדרי חדרים נעשית איזה שהיא הקצאה של מכסה שהיא לא מותאמת לפתיחות שיש בתכנית המתאר 10/ד/10, לאפשר גם מזה, גם מזה וגם מזה.
מיכל פרנקו: אין קשר בין המכסות לקווי ההולכה.
אמנון כהן: תם ולא נשלם.
אמנון כהן: הדיון הזה מאוד מעניין.
אמנון כהן: אני רוצה לסכם את הדיון ולהודות שוב לחברה להגנת הטבע שיזמה את הדיון הזה ואני רוצה לסכם.
אמנון כהן: קודם כל כמו שציינתי, וגם חבריי חברי הכנסת ציינו כאן, כל מי שיש לו את החומרים החשובים בנושא הזה, אנחנו שמחים לקבל על מנת שנחליט לקיים דיון נוסף ואז נקבע על פי חומר שיתאסף אצלנו איזה אופי של הדיון יהיה ואת מי נצטרך להזמין לדיונים מטעם משרדי הממשלה.
אמנון כהן: חשוב מאוד לקבל את החומר מבעוד מועד, כך שניערך.
אמנון כהן: מנהלת הוועדה תרכז את כל הפעילות אחרי שנקבל את כל החומרים.
אמנון כהן: הוועדה קוראת לממשלה שתעודד מדיניות של פיתוח אנרגיה סולארית, אנרגיה של רוח, או כל אנרגיה חלופית אחרת.
אמנון כהן: אנחנו עומדים לרשותה ואנחנו כמובן נקיים דיונים מכינים לעזור לממשלה לקבל את ההחלטות.
אמנון כהן: כיום, כשכבר קיבלה החלטה בנוגע לאנרגיה סולארית, שתפתח אותם, עם תעדוף על הגגות, על מבני ציבור, מתנ"סים, חניונים, מוסדות, כל מה שאפשר, ויוזמה ברוכה שיש על בתי ספר, כל בתי הספר.
אמנון כהן: אני לא נכנס כרגע לאיפה יילך הכסף, הכסף מבחינתי שיילך לאוצר, שהוא יחליט איפה יילך הכסף, אבל הרעיון שאנחנו רוצים במקום שטחים פתוחים, במקום מקומות כאלה, שכל בתי הספר במדינת ישראל יקבלו את הנושא הזה, אני חושב שזה מבורך.
אמנון כהן: וכמובן כל הנושא של אנרגיית הרוח, אנחנו רוצים לראות שזה מקודם.
אמנון כהן: אני גם אדבר עם שר הפנים ושר התשתיות, השר להגנת הסביבה, שיקיימו דיון בממשלה בנושא הזה, יקדמו את הנושא הזה.
אמנון כהן: במקום שאנחנו נמצאים בו היום, גם מבחינה גיאוגרפית, חייבים לדאוג לנושא הזה, גם להיות אור לגויים שמקדם את כל הנושא של אנרגיה חלופית בעולם ובעיקר כמובן במדינת ישראל.
אמנון כהן: ויוסף הבטיח מיליון עולים, אנחנו מחזקים.
יוסף אברמוביץ: אם נהיה אור לגויים---
אמנון כהן: אנחנו נהיה, כמו שהיינו ונהיה.
אמנון כהן: בוקר טוב לכולם.
אמנון כהן: הנושא: צו להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (שינוי התוספת הרביעית לחוק), תשע"א-2011.
אמנון כהן: מה אומר הצו?
עודד ברוק: דבר ראשון, החוק להסדרת ביטחון מסדיר, בין השאר, את הגופים שיונחו על-ידי משטרת ישראל והשב"כ בנושא אבטחה, ואת יחסי הגומלין ביניהם בכל נושא שקשור להנחיה ובתחום של אבטחה.
עודד ברוק: התוספת הרביעית מגדירה את הגופים שיונחו על-ידי השב"כ בתחום אבטחת מערכות ממוחשבות.
עודד ברוק: פנה השב"כ לשר לביטחון פנים בבקשה להוסיף את גופי התקשורת לתוספת הרביעית, כדי שיוכל להנחות אותם בתחום של אבטחת מערכות ממוחשבות.
עודד ברוק: זו מהות הצו שלפנינו.
אמנון כהן: אני רואה שאלה חברות עסקיות, פרטיות?
עודד ברוק: אמת.
אמנון כהן: אנחנו בקושי מסדירים את אבטחת המידע במשרדי ממשלה.
אמנון כהן: אתה רוצה להטיל עליהם עוד חובות עכשיו?
אמנון כהן: ברצינות, הנושא הזה מצוין, אנחנו מבינים את הנושא, אבל אנחנו רוצים טיפה להרחיב, כי אתמול היה דיון באי אבטחת מידע, לגבי נושא שזלג לכל מיני גורמים ממשרדי ממשלה.
גבריאלה פיסמן: אדוני מדבר על הקובץ של מרשם האוכלוסין?
אמנון כהן: אנחנו כמדינה גם נכנסים לזיהוי ביומטרי ביתר-שאת, נדמה לי שאפילו התחיל כבר פיילוט בראשון לחודש.
אמנון כהן: והחרדה שלנו כנבחרי ציבור, שיש אינפורמציות שיכולות לזלוג למקומות לא ראויים.
אמנון כהן: לפעמים זה מידע אישי רגיש, כמו משרדי רווחה.
אמנון כהן: איך אנחנו מטפלים בדברים האלה?
אמנון כהן: אני שואל את זה דרך אגב.
אמנון כהן: זה לא כל כך קשור לנושא, אבל עלה הנושא של אבטחת מידע.
אמנון כהן: אתמול כששמעתי איך זה עובד הייתי בחרדה שכל אחד שרוצה יכול להוציא כל חומר.
ר': שמי ר', יועץ משפטי בשירות הביטחון.
אמנון כהן: אתם אמונים גם על משרדי ממשלה?
אמנון כהן: אם אפשר להרחיב טיפה את הנקודה.
אמנון כהן: אני מבין שלנו כממשלה אין יחידה מיוחדת שתטפל בכל נושא אבטחת מידע.
אמנון כהן: אנחנו נעזרים במיקור חוץ, גופים חיצוניים שנותנים את השרות.
אמנון כהן: לא כך זה בצבא.
אמנון כהן: בצבא, ברוך השם, יש לנו את היחידות שלנו, או שגם שם אנחנו ב - - -
ר': גם למדינת ישראל יש רשות ממלכתית לאבטחת מידע, שהיא חטיבה בתוך השב"כ, וזה תחום המומחיות שלה.
ר': מטבע הדברים, ככל שכבוד היושב-ראש רוצה לקבל פירוט הוא יוכל לקבל אותו, אבל לא בפורום הזה.
ר': אבל הרשות הזו הוקמה בהחלטת ממשלה, ותחום האחריות המרכזי שלה הוא אבטחת מידע, גם בכל מה שנוגע למשרדי ממשלה.
ר': יש פה נציגים של הרשות, ואם אדוני היושב-ראש ירצה לקבל הסברים הוא יוכל לקבל, אבל לא בפורום הזה.
אמנון כהן: מיד אחרי הדיון ניכנס ל-10 דקות לחדרי.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת בשבילי, ואם צריך לתת לכם עוד כלים, עוד חקיקה, עוד תיקון.
אמנון כהן: המטרה היא שהחומר, שהוא רגיש גם מבחינה אזרחית, לא יזלוג למקומות לא ראויים; שלא מישהו, שירצה לעשות בצע כסף כזה או אחר, שיש לו אינפורמציה ביד – יוכל למכור אותו לכל מיני גורמים.
אמנון כהן: שנוכל לאבטח את המידע כך שכל אחד יהיה חשוף לדבר מסוים אחד, ואף פעם לא יוכל להוציא את כל האינפורמציה.
אמנון כהן: זו עבודה טכנית וטכנולוגית מאוד מתקדמת.
אמנון כהן: זה כמו שוטרים וגנבים, כל אחד רוצה לתפוס אותו וכל פעם הוא מתחכם יותר.
אמנון כהן: יש לנו את ההאקרים הצעירים שיכולים לפרוץ כל דבר שאתה רוצה, כולל חשבונות בנק.
אמנון כהן: גם בארצות-הברית נכנסו למקומות רגישים, ופה אנחנו צריכים לתת את המיטב.
אמנון כהן: אנחנו מבינים את הבקשה.
אמנון כהן: זה תואם עם הגופים?
אמנון כהן: הגופים יודעים שהם הולכים להוציא מחר עוד כסף על נושא של אבטחת מידע?
אמנון כהן: זה גם עולה כסף.
ר': נערך שימוע לכל אחת מהחברות.
ר': השימוע הזה מתועד, מזוכ"ד.
ר': עדכנו גם בפרטי השימוע, ולאחר מכן התקיימה חובת התייעצות עם שר התקשורת, וגם ראש הממשלה נתן דעתו לעניין הזה.
ר': בסופו של דבר אנחנו מגיעים לפה אחרי השלמת כל התהליך הזה, כאשר מדובר, להבנתנו, בחברות שעונות על תרחיש איום הייחוס, ולכן הבקשה לוועדה היא לאשר את הבקשה של השר לביטחון פנים ולאפשר לנו להתחיל להנחות אותם בתחום אבטחת המידע.
אמנון כהן: איראן עושה בלגן בעולם.
אמנון כהן: תאמין לי.
ר': אני מאמין לכבודו.
אמנון כהן: מישהו רוצה להגיד משהו?
אמנון כהן: נציגי חברות?
אמנון כהן: או שכולם מסכימים?
אמנון כהן: היה שימוע, אמרו: נשקיע עוד קצת כסף, אבל ברגע האמת, כשהאזרח ירצה לדבר עם משפחתו, הוא יידע לדבר אפילו במצב של, חס וחלילה, איום כזה או אחר שיש על המדינה.
אמנון כהן: כולם מסכימים?
אמנון כהן: החברות האלה עושות עלינו הרבה כסף – לבריאות – אבל ברגע האמת שייתנו את השירות הזה.
אמנון כהן: אנחנו מבינים שזה עולה כסף, ואני גם מברך את אותן החברות שהסכימו ונתנו כתף לטובת הנושא הזה.
אמנון כהן: יש עוד הערה למישהו?
אמנון כהן: מישהו מתנגד?
אמנון כהן: ליועץ המשפטי של הוועדה יש משפט להגיד.
עידו בן יצחק: אני רק רוצה להזכיר דיון קודם שהיה פה באוגוסט 2010, שבו דנו בהוספה של מפעלים פטרוכימיים.
עידו בן יצחק: בדיון הזה עלתה שאלה עקרונית של הוספת גופים פרטיים.
עידו בן יצחק: אמרנו שאין לנו התנגדות מהותית לצרכים.
עידו בן יצחק: אמרנו שדרושים תיקונים בחוק, כדי להסדיר את התשתית - - -
אמנון כהן: עובדים על זה, הבנתי.
גבריאלה פיסמן: אנחנו עובדים, ויש לנו כבר טיוטה בשלבים סופיים.
גבריאלה פיסמן: תיקון רוחבי ויסודי בחוק להסדרת הביטחון.