GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי שדה: בכמה אמצעים.
רמי שדה: בשנה קודמת פרסמנו בעלות מאוד גבוהה מודעות בכל העיתונים ברמה הארצית.
רמי שדה: ממש מפה מסודרת מחופי הכינרת, שעות פעילות, וגם בכל תחנות ההסעה מסביב לכינרת יש שלט לגבי השאטל חינם.
רמי שדה: בנוסף לזה יצא לפני שלושה שבועות מדריך לחופי הכינרת, שיצא בתפוצה ארצית ברשת מקומונים ברמה ארצית, שבמדריך חופי הכינרת אנחנו מספרים על, בעצם נותנים תעודת זהות לכל אחד מהחופים בכינרת, כולל הפרסום של ההסעות לחופים.
רמי שדה: בעוד שבועיים בפעם הראשונה יהיה פורטל אינטרנט לכינרת, פורטל מאוד גדול, שבו יהיה אפשר להתעדכן על כל חוף איך אפשר להגיע וכיוצא בזה.
רמי שדה: בשוליים של הדברים רק אומר, שאיגוד ערים כינרת הכשיר גם כן שלושה מגרשי חנייה חינם אין כסף לאנשים שבאים ורוצים להוריד את הצידנית, את הדברים ולחזור למגרש חנייה ולהיכנס ברגל חינם, או לשבת כמו שאמרת לכמה שעות.
רמי שדה: אני חושב שמה שיעשה הרבה מאוד שכל לאנשים בכל הנושא של הכניסה, תשלום דיפרנציאלי לחופים.
רמי שדה: ה-5.70 זה גם בקשה שלנו של האיגוד, זה נמצא הרבה מאוד חודשים על שולחנו של שר הפנים.
רמי שדה: אנחנו מקווים שעוד הקיץ הזה אנחנו נוכל כבר לבשר לעם ישראל שנגמר הדבר הזה שמגיעים ולא יודעים כמה ישלמו בכניסה לחוף.
רמי שדה: לנו זה לא נוח גם כן.
רמי שדה: אסור לשכוח שבעצם אנחנו נמצאים בתקופת ביניים.
רמי שדה: תמ"א 13 מקשה עלינו מאוד מבחינת תכניות התיירות שלנו בהסדרת החופים.
רמי שדה: אנחנו נמצאים בהליך מאוד מתקדם של תיקונים בתמ"א 13.
רמי שדה: המכרזים שאנחנו פרסמנו לקראת הקיץ הזה נכשלו כולם.
רמי שדה: הצבנו רף, אנחנו לא חושבים שהוא גבוה, אנחנו חושבים שהוא רף מינימאלי להפעלת חופים, גם מבחינת רמת הניקיון, פיקוח, הסדרה של תשתיות תיירות וכיוצא בזה.
רמי שדה: אף אחד לא ניגש למכרזים גם בגלל תקופה קצרה של הפעלה של החופים בגלל הבעיות של תמ"א 13.
רמי שדה: אנחנו מאמינים שיחד עם ההסדרה של הכניסה לחופים והסדרה של תמ"א 13, אנחנו נצליח להוציא מכרזים חדשים להפעלת החופים וגם מפעילים פרטיים.
רמי שדה: לנו כאיגוד אין מטרה להפעיל חופים.
אמנון כהן: שביל האופניים שדיברו עליו איפה הוא עומד?
רמי שדה: שביל סובב כנרת נמצא בראש סדרי העדיפויות של איגוד ערים כינרת, בהסכמה עם החברה להגנת הטבע וגופים נוספים.
רמי שדה: החברה להגנת הטבע יזמה את הפרויקט המדהים הזה.
רמי שדה: אנחנו ברגע זה ממש נמצאים סטודנטים של מכללת כנרת בפריצה של קטע נוסף של השביל.
רמי שדה: זה עלויות אדירות.
אמנון כהן: לכמה הגענו?
רמי שדה: 5.5 קילומטר, אנחנו עוד רחוקים מלהשלים את השביל.
רמי שדה: רובו נעשה בצורה וולונטרית, יש לנו שיתוף פעולה עם השב"ס מאוד גדול שעוזר לנו בפריצת השביל, לא אסירים, אני מדבר על סוהרים שבאים כפרויקט של בתי כלא בכל רחבי הארץ ומסייעים לנו בפריצה, סטודנטים, בתי ספר, כל שבוע מתבצעת עבודה משמעותית של פריצת השביל.
רמי שדה: אנחנו רואים בזה סמל להחזרת החופים לציבור.
אמנון כהן: לאחר ששמענו את כל ההסברים, אני מבקש לקרוא את הצו.
מיכל צברי-דוד: צו הסדרת הטיפול בחופי הכנרת (שינוי תפקידי איגוד ערים כנרת), התשע"א-2001.
מיכל צברי-דוד: בתוקף סמכותנו לפי סעיף 7(ג) לחוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס"ח 2008, באישור והגנת הסביבה של הכנסת אנו מצווים לאמור: שינוי תפקידי האיגוד 1.
מיכל צברי-דוד: תפקידי האיגוד כמפורט בסעיף 7(א) לחוק ישונו כך שבפסקה (5) אחרי "רשות תמרור מקומית" יבוא "ורשות מקומית".
אמנון כהן: אני רוצה לומר שאנחנו מחזקים את ידיכם שתעשו עבודה למען הציבור ושתהיה נגישות נאותה לציבור, וזולה כמה שאפשר, כמובן שירות עולה כסף, אבל כל מה שאתם עושים מבורך.
אמנון כהן: שוכנעתי שאתם פועלים כראוי, וגם הנושא של שאטלים חינם, אני מבקש שיבוא לידי ביטוי בפרסום לכלל אזרחי ישראל במדינה, שכל אחד יכול לתכנן את עצמו מאיפה הוא יבוא, לאיפה הוא יגיע, ואיפה הוא יחנה ויבחר את המקום הראוי ביותר שהוא רוצה להגיע לשם עם משפחתו.
אמנון כהן: אנחנו מחזקים את ידיכם.
דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש, בדיון הזה כולנו מסכימים מסביב לשולחן כמה הכנרת חיונית, כמה אנחנו מדברים על אגם שהוא האגם היחיד שיש לנו מהסוג הזה במדינת ישראל.
דב חנין: יש עליו הרבה מאוד איומים סביבתיים ואחרים, מוטלים על האגם הקטן הזה הרבה מאוד עומסים, ולכן טוב שהכנסת עשתה מעשה וחוקקה את החוק והקימה את האיגוד ונתנה לו סמכויות.
דב חנין: ברמת העיקרון אני תומך בהרחבת הסמכויות של האיגוד כי האיגוד הזה צריך לפעול ולפעול בצורה טובה ותקינה.
דב חנין: יש הרבה מאוד פעולות שעוד צריך לעשות, הנושא של המפעילים הפרטיים הוזכר כאן, הפיראטיים, הנושא של הגדרות הפיראטיות שעדיין קיימות בלא מעט חופים.
דב חנין: הוזכר שביל סובב כנרת, ברכות לעשייה שנעשית וצריך לעשות עוד.
דב חנין: אני חושב שלא תורמים צריכים לעשות את זה, כנרת שייכת למדינת ישראל, משרד האוצר, שאני מברך אותו על זה שהוא נתן תקציב ראשוני ובאמת החוק נעשה, עשינו פה מעשה מאוד תקדימי של חקיקה סביבתית כזאת בתיאום עם משרד האוצר, משרד האוצר שיתף פעולה ונתן כסף.
דב חנין: אבל מדובר בעוד כסף שצריך, משרד האוצר צריך לתת אותו כי אין לנו עוד כנרת.
דב חנין: אני רוצה לדבר על שלוש בעיות שהועלו כאן.
דב חנין: נושא החנייה, הוא נושא מאוד בעייתי, בפועל זה מנגנון הדרה, כמו שאמרת, אדוני היושב ראש, 5 שקל לשעה זה לא נורא, אבל כאשר זה 55 שקל ליום, והרי אנשים מגיעים לכינרת לא בשביל רבע שעה, אנשים מגיעים לכינרת בשביל לבלות.
דב חנין: 55 שקל ליום זה כבר סכום גדול, גבוה.
דב חנין: אנחנו צריכים להביא בחשבון שזה לא הסכום היחיד, זה רק החנייה, אנשים צריכים להתארגן, לנסוע, יש הרבה עלויות לזה.
דב חנין: הכינרת זה סוג של בילוי מאוד עממי.
דב חנין: סוג של בילוי לאלה שלא יכולים להרשות לעצמם לנסוע לחוץ לארץ, ואלה שלא לוקחים בית מלון, אלא נוסעים אל החוף ונוטים שם אוהל.
דב חנין: 55 שקל זה עלות גבוהה.
דב חנין: אני מציע אדוני היושב ראש, אנחנו נפנה למשרד הפנים לשקול לא לאשר את הסכום הזה, כן לאשר את הסכום את 5.70 לשעה, לחניות קצרות אין בעיה, אבל לחניות יותר ארוכות, אני מציע שאנחנו נפנה למשרד הפנים להפחית בצורה ניכרת את המקסימום כדי שבאמת חנייה בכנרת למי שמגיע לא תהיה חסם כניסה.
דב חנין: נושא השאטל – אני מברך על הפעילות שעשיתם, אני חושב שזו פעילות מאוד חשובה.
דב חנין: אני מציע, אדוני היושב ראש, אנחנו נפנה שהשאטל הזה תדירותו בכל כיוון תוגבר לפחות לאחת לשעה, כשזה אחת לשעתיים זה כבר נעשה לא מעשי.
דב חנין: אתה מגיע, אתה צריך לחכות שעה וחצי, אתה לא תחכה שעה וחצי.
דב חנין: הרי אנשים לא יודעים, מגיעים לתחנה מרכזית פתאום אומרים אה, יש שאטל.
דב חנין: אבל מה, צריך לחכות עוד שעה וחצי עד שהשאטל יגיע – בדיוק פספסת אותו, כך זה הרי תמיד קורה, זה הכלל הגדול במציאות.
דב חנין: לכן אם השאטל הזה יוגבר לאחת לשעה בכל כיוון אנשים השתמשו בו הרבה יותר.
רמי שדה: השאטל עלה לנו בתקופת הקיץ כ-200 אלף שקלים, כמעט 30% מסך התקציב פעילות הסברה, פרסום וכיוצא בזה, רק שנבין שכסף עומד לרשותנו בצורה מוגבלת, זה כבר חצי מכל תקציב הפעילות ההסברתית.
דב חנין: אני לא חושב שכל העלויות האלה צריכות להתגלגל בסופו של דבר על האיגוד.
אמנון כהן: אולי לגבות משהו סמלי על כל נוסע?
רמי שדה: אנחנו בשנים הקרובות עד שנשלים את נושא ההסדרה, לתת לאנשים את התחושה שבאמת הכנרת חוזרת אליהם.
אמנון כהן: אם הוא פספס את השאטל הזה, ויש לו בקירבה אוטובוס שיכול להגיע למקום בתשלום, זה לא מקום מרוחק, אם אני חניתי במקום שהסדרתי לי חנייה.
דב חנין: אני מציע לא להיות תלוי באוטובוסים ליד הכינרת.
דב חנין: אני פשוט ניסיתי את זה, זו הייתה חוויה לא פשוטה.
דב חנין: זאת אומרת, החלטתי פעם אחת לנסות את זה על בשרי, התוצאה היא, אני אומר בצער - לא מומלץ.
אמנון כהן: לחכות - - -
דב חנין: קודם כל זה בלאגן עד שאתה בכלל מבין מה מגיע לאן שאתה צריך.
דב חנין: היתרון של השאטל זה שהוא שאטל חופי, ולכן זה מביא אותך לחופים וזה רעיון מצוין.
אמנון כהן: אולי אפילו לגבות סכום סמלי, ואז להוסיף לו זמן.
אמנון כהן: זאת אומרת, להכפיל את הזמן, לא כל שעתיים מכל קצה.
אמנון כהן: אמרת שעה – סביר, קיץ, חם, ילדים בחוץ, ואז לשקול אולי בוועדה, שלא יקרה מצב שמתחילים בשקל ופתאום בעונה הבאה זה יהיה הרבה יותר.
אמנון כהן: זאת הנקודה שתגבילו גם את זה, את המחיר הזה.
דב חנין: זו הסכנה הגדולה, מה שמתחיל בשקל, נגמר בסוף בהרבה.
דב חנין: זה סכום כסף אבל זה לא בשמיים.
דב חנין: הערך החברתי שאנחנו משיגים בזה, שאנשים יודעים שהכנרת היא לרשותם, ויש מנגנון מעשי שמאפשר להם לנצל את זה, הוא ערך עצום.
דב חנין: ואם אתם תצטרכו עזרה, בשבילכם זה כסף, אבל זה הרבה כסף, אבל בשביל המדינה, 200 אלף שקל זה עוד 100 אלף, כי כבר יש אוטובוס, הרי כבר קיים השרות, אז דובר על גברת תדירות - לא בשמיים.
דב חנין: מדינת ישראל יכולה להרשות את זה לעצמה.
אמנון כהן: שמענו, תעבירי את כל הדברים למקום שצרי.
אמנון כהן: ואתם כאיגוד תעשו שיקול, ובדיון שלכם תעלו את הדברים.
אמנון כהן: אנחנו עומדים לרשותכם, אם נתקלתם בבעיה ואתם לא יכולים לעמוד בה, אפילו בדיון נשב ביחד, נמצא את הפתרונות מול משרד הפנים לעמוד לעזר, שבאמת, כמו שציין חברי כאן שחוף כינרת הוא של כולנו ועממי.
אמנון כהן: עמך שמגיע לשם, שיכול לבוא וליהנות מהמשפחה, ולא יהיה לו כל כך כבד.
אמנון כהן: אני בין הזמנים לוקח את הילדים, כל החופים מוצפים בבחורים הצעירים שבאים, אז באמת שיהיה להם גם כדאי, כי הם כולם למעשה לומדים, משפחות ברוכות ילדים וקשה מאוד לממן את כל ההוצאות האלה.
אמנון כהן: כבוד חבר הכנסת דב חנין, אנחנו נאשר להם את הצו, ניתן להם את הסמכויות שימשיכו לפעול למען אזרחי מדינת ישראל.
אמנון כהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצו אושר והתקבל פה אחד.
אמנון כהן: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
אמנון כהן: הוועדה דנה בחוק הזה בדיון הקודם, וביקשנו ממשרדי הממשלה לצמצם את החוק כך שהפיילוט לשיטור קהילתי-עירוני ב-13 רשויות יעבור, לא יהיה סיבוך, הפקחים יקבלו את הסמכויות שלהם וכל אחד יידע מה מותר ומה אסור.
אמנון כהן: בדיון הקודם התגלה שבחוק יש עדיין היבטים לא פתורים של מאבטחי בתי ספר ומוסדות בריאות.
אמנון כהן: כאשר הוועדה דנה בנושא, היא מצאה שהנושא לא בשל עדיין והדברים לא מתואמים בין הגופים.
אמנון כהן: כך גם בנושא ההכשרה של אותם מאבטחים.
אמנון כהן: על מנת שהפיילוט הזה לא יהיה תלוי גם בגורמים נוספים, ביקשנו לפצל את הצעת החוק בנוגע לפקחים עירוניים בנושא סמכויות בתחום האלימות, ולאחר מכן נמשיך את הדיונים לגבי מאבטחים בשאר הסעיפים.
אמנון כהן: אני גם שוחחתי עם שר החינוך, שנקים צוותים מקצועיים עם קב"ט של משרד החינוך והמשרד לביטחון פנים, שיישבו, ילמדו וילבנו את כל הנושא של ההכשרה, הפיקוח, הכלים שהם צריכים להחזיק בהם והסמכויות.
אמנון כהן: אחרי שנלמד את כל הסוגיה של תקציב לנושא, נמשיך לקדם אותו במקביל.
אמנון כהן: אם יגיעו הצוותים להבנה תוך שבוע-שבועיים, אין מניעה שנקדם את הצעת החוק אפילו לקראת תחילת שנת הלימודים הקרובה.
אמנון כהן: גם בפגרה אפשר יהיה לעשות דיונים.
אמנון כהן: אם הם מוכנים, ודאי שאנחנו לא נעכב את הנושא הזה.
אמנון כהן: אני מודה ליועצת המשפטית של הוועדה, שישבה ביחד עם היועצים המשפטיים של המשרד לביטחון פנים, על מנת לגבש מתווה אחר בנושא של מעטפת בגבולות הפיילוט.
אמנון כהן: נלמד את הסוגיות האלה.
אמנון כהן: כרגע לא צריך להיכנס לעובי הקורה של כל ההיבטים מסביב, אלא לעשות משהו בנוגע לסמכויות הפקחים, לבחון את הדברים האלה כל חודש-חודשיים ולהפיק לקחים.
אמנון כהן: הוועדה פתוחה לתיקוני חקיקה כתוצאה מלמידת הנושא לעומק או בעיות שנוצרות בשטח בעבודה השוטפת של הפקחים והמשטרה.
אמנון כהן: אנחנו עומדים לרשותכם לשינוי חקיקה כזה או אחר, שאנחנו חושבים שיהיו בעתיד.
אמנון כהן: המתווה הוא: לתת סמכויות ראשוניות, לראות איך הדברים מתקדמים בכל נוגע לסמכויות הפיקוח.
אמנון כהן: בשלב הזה הייתי רוצה לתת ליואל, היועץ המשפטי של משרד הפנים, את רשות הדיבור.
אמנון כהן: אחר כך ארצה לשמוע ממך, היועצת המשפטית של הוועדה, מה גיבשתם ומה הבאתם לוועדה.
אמנון כהן: כמובן שאנחנו צריכים לשמור גם על זכויות האזרח, כך שלא יפגעו באזרחים בחוסר מדתיות כאשר נותנים סמכויות פיקוח לפקחים.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לראות את המדתיות של הדברים.
יואל הדר: דבריי יהיו קצרים.
יואל הדר: אני מבקש להודות ליו"ר על כינוס הוועדה לפני תום המושב, על מנת להעביר את החלק החשוב לנו במשרד לביטחון פנים, וכן ליועצת המשפטית של הוועדה, שזימנה אותנו וישבנו איתה.
יואל הדר: יש לנו קצת חילוקי דעות עם היועצת המשפטית – לא בכל הדברים – בנושא של המעטפת.
יואל הדר: לדעתנו, מאוד חשוב להתרכז בנושא שאנחנו רואים כעיקרי: לתת סמכויות לפקחים בנושא של מניעת אלימות.
יואל הדר: בנוסף, אנחנו חושבים שיש מקום לנסות לסיים את הנושא של סמכויות לכלל הפקחים מבחינת איכות החיים, כי זה מהווה את כלל הפקחים מבחינת הפקחים ולא מבחינת המאבטחים בנושא של השיטור העירוני, וייתן מענה יותר הולם בכל תחום הקשור לאיכות החיים, גם בנושא אלימות שזה חלק מאיכות החיים.
יואל הדר: היינו מאוד שמחים, אם יו"ר הוועדה יקיים את שניהם כחדא צוותא.
יואל הדר: אנחנו מבינים את האילוצים, אבל מאוד נשמח לקדם את זה.
יואל הדר: בנוגע למניעת אלימות – כפי שאמרת, יצרנו משהו שאמור להיות פיילוט לתקופה קצרה של שנתיים, כפי שהממשלה החליטה, במספר ערים מצומצם.
יואל הדר: לכן, אנחנו לא חושבים שיש צורך ביצירת משהו עם מעטפת.
יואל הדר: יש בקרה שוטפת שלנו, כפי שהיו"ר ציין.
יואל הדר: המשרד לביטחון פנים הקים יחידה: האגף לשיטור עירוני, שהמטרה שלה היא בקרה שוטפת ולתת ליווי צמוד לכל מה שקורה בפרויקט הזה על מנת שהפרויקט הזה יצליח.
יואל הדר: לכן, אין צורך לכתוב יותר מדיי דברים בחקיקה.
יואל הדר: אם זה לא יצליח, אחרי שנתיים הכל פג.
יואל הדר: צריך להתרכז בנושא של מתן סמכויות לפקחים, גם בנושא של אלימות וגם לפקחים הרגילים, ולהתקדם בעניין הזה.
יואל הדר: בנוגע ל-13 ערים – אנחנו מסכימים לקבוע הוראת מעבר לשנתיים, כי זו החלטת הממשלה.
יואל הדר: אין לנו בעיה בעניין הזה.
אמנון כהן: בואו נתקדם בנוגע לסיכום אליו הגעתם – הנושא של מניעת אלימות וסמכויות הפיקוח.
אמנון כהן: האם יש לכם עוד אי הבנות בנושא הזה?
אמנון כהן: אם הנושא הזה סגור, בואו נתקדם ונגיע לנושא השני – הסמכויות בנושא של איכות חיים.
אמנון כהן: בואו נסכם את הנושא של האלימות, ונראה האם אנחנו מדברים על אותו דבר.
יואל הדר: יש לנו הצעת חוק, שמונחת בפני אדוני.
יואל הדר: נצטרך לעשות שילוב.
יואל הדר: אם אדוני קבע שלא יהיו מאבטחים היום, צריך להעביר את החלק של הסמכויות לתוך החלק של הפיקוח.
מירי פרנקל שור: איזה חלק של החקיקה.
יואל הדר: הרי בחקיקה עצמה יצרנו סמכויות למאבטחים: הצגת תעודות זהות למניעת כניסה.
יואל הדר: כל הדברים האלה לא רשומים אצל הפקחים, אלא שיהיו להם סמכויות כמו של מאבטחים.
יואל הדר: מאחר ולא נדון במאבטחים, נצטרך לתת את הסמכויות האלה לפקחים כדי שלא יהיה מצב שלא יהיו להם סמכויות.
אמנון כהן: בסדר, נצטרך לעשות התאמות.
יואל הדר: כל שאר הדברים הרשומים בגוף החקיקה, הם הדברים הנדרשים לצורך מניעת אלימות.
יואל הדר: לגבי הפקחים הרגילים – אין לנו משהו חדש שצריך ליצור.
יואל הדר: אני מבין, שהיועצת המשפטית רוצה לצמצם אותנו ולא להרחיב את הנושא.
יואל הדר: על הצמצום יש לנו מחלוקות.
יעקב אדרי: טוב, האלימות ירדה.
יעקב אדרי: אפשר לצמצם.
יעקב אדרי: הכל בסדר עכשיו.
אמנון כהן: מה יש לך להגיד, היועצת המשפטית של הוועדה?
מירי פרנקל שור: הנושא של השיטור העירוני, כמו שאתה יודע אדוני היו"ר, מצוי בשיח הציבורי מזה מספר שנים.
מירי פרנקל שור: הוועדה נדרשה לעניין כאשר התיקון הזה הגיע בחוק ההסדרים, לא רק לגבי השיטור העירוני אלא גם לגבי הסמכת מאבטחים.
מירי פרנקל שור: הוועדה קיימה מספר דיונים בנושא, הגורמים השונים התייחסו, וכפי שראית במסמך ההערות הן לא פשוטות.
מירי פרנקל שור: הייעוץ המשפטי של הוועדה היה בדעה שאין להעניק את הסמכויות האלה לפקחים, אלא שנושא של הטיפול באלימות צריך להיות בסמכות המשטרה.
מירי פרנקל שור: משהנחית בדיון האחרון להתרכז בנושא של הסמכת פקחים בנושא של עבירות אלימות, למדנו ונפגשנו עם אנשי המשרד לביטחון פנים, והגשנו את עקרונות להסדרת השיטור העירוני כמו שהן מונחות בפני הוועדה.
מירי פרנקל שור: מדוע אנחנו סברנו שצריך להסדיר את הנושא בצורה אחרת מאשר סתם תיקון רק בהענקת סמכויות דרך חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור?
מירי פרנקל שור: מכיוון שצריך פה לאזן בין הרצון להעניק לפקחים את הסמכויות, ומצד שני לתת את המעטפת הראויה של המשרד לביטחון פנים וליצור את האיזון הנכון.
מירי פרנקל שור: אנחנו הגשנו כאן את העקרונות.
מירי פרנקל שור: העקרונות מבוססים על החלטת הממשלה שעברה.
מירי פרנקל שור: אנחנו גם ציינו שהצעת החוק הזו היא פיילוט, היא הוראת שעה לשנתיים, בהתאם להוראה שלך, אדוני היו"ר.
מירי פרנקל שור: היא מתייחסת רק לערים ששם כבר התחיל הפיילוט.
מירי פרנקל שור: אנחנו כן חושבים שיש צורך להסדיר בחקיקה את המעטפת, כדי להראות שהמשטרה והמשרד לביטחון פנים לא יוצאים מהתמונה.
מירי פרנקל שור: יש לכך חשיבות למרות החלטת הממשלה ולמרות מה ששמענו בדיון המקדים אצלך, שיש בקרה ויש מי שעושה את הפיקוח.
מירי פרנקל שור: חשוב שהדברים האלה יהיו בחקיקה ראשית.
מירי פרנקל שור: אם הוועדה תאשר את העקרונות שאנחנו הגשנו לוועדה, ולאחר מכן אנחנו ניתן לזה את המעטפת שתוכל להניח את הביטוי של סעיפים, שנוכל להגיש הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית, זה עם ההערות שלנו – ולא כל דבר אנחנו רואים עין בעין עם המשרד לביטחון פנים - ייתן את ההתחלה והביטוי לשיטור העירוני של הנחיית פקחים בעבירות אלימות.
מירי פרנקל שור: אני מציעה לוועדה לעבור על העקרונות.
מירי פרנקל שור: אם יש צורך, אני אסביר מדוע אנחנו חושבים שכל עיקרון צריך להיכלל בחקיקה ראשית.
מירי פרנקל שור: לדעתי, אם הוועדה תאשר את זה, זו הדרך הראויה להניח את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
יעקב אדרי: מה זאת אומרת עקרונות?
יעקב אדרי: האם זו חקיקה או עקרונות?
מירי פרנקל שור: הוועדה הרבה פעמים מאשרת עקרונות, ואחר כך אנחנו נותנים לזה לבוש של חקיקה ומניחים אותה על שולחן הכנסת.
מירי פרנקל שור: הדברים הם מורכבים, חה"כ אדרי.
מירי פרנקל שור: הדברים מעוגנים היום בהחלטת הממשלה.
מירי פרנקל שור: אנחנו סברנו, שאין נכון להסתפק רק בהחלטת הממשלה.
מירי פרנקל שור: אלה עקרונות של החלטת הממשלה פלוס ההערות שלנו, שאנחנו ביצענו בעקרונות, כדי להראות ולבדוק מה צריך להיות בחקיקה הראשית.
מירי פרנקל שור: יש דברים שלמרות שנקבעו בהחלטת הממשלה או שייצאו בהצעת החוק, אנחנו חושבים שיש מקום להסדיר קצת אחרת.
מירי פרנקל שור: תראו את העקרונות, ואנחנו נסביר מה מסתתר מאחורי כל עקרון ועקרון.
מירי פרנקל שור: אם תאשר זאת הוועדה, אנחנו נוכל לתת לזה את הלבוש המפורט ואת הסעיפים מלאי הבשר, וכך נעביר את זה לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: חה"כ חנין, בבקשה.
דב חנין: אני רוצה לפתוח בהערכה לעבודתו של הייעוץ המשפטי של הוועדה, שהכין בפנינו נייר מאוד מקיף בסוגיה, שהיא סוגיה מאוד מורכבת ומאוד עקרונית.
דב חנין: אני מברך בתחילת הדברים, כי אני מציע שלא להסתפק בעמדת הייעוץ המשפטי.
דב חנין: אני רוצה לפתוח ולהגיד, למה אנחנו כל כך היינו נדרשים פה לעמדה של הייעוץ המשפטי.
דב חנין: אנחנו נמצאים בסוגיה שיש לה משמעות עקרונית מרחיקת לכת.
דב חנין: המשמעות הזו היא גם ערכית וגם ציבורית.
דב חנין: אנחנו מדברים פה על הפרטה מרחיקת לכת של סמכויות המדינה, אבל אנחנו מדברים פה גם על שאלה שיש לה משמעות קונסטיטוציונית מאוד גדולה.
דב חנין: כולנו בוגרי פסק הדין של בית המשפט העליון בעניין הפרטת בתי הסוהר.
דב חנין: בשורה התחתונה פסק הדין הזה אומר, שיש גבול למה שהמדינה מסוגלת להפריט.
דב חנין: המדינה לא מסוגלת להפריט את הגרעין של הפעולה שלה.
דב חנין: מה שהיא התיימרה לעשות, מה שאנחנו בכנסת, לצערי, התיימרנו לעשות, זה להפריט את גרעין הכוח, גרעין הפעולה של המדינה.
דב חנין: על זה אומר בג"צ, שזה לא אפשרי, שזה לא חוקתי ולא יכול להתקיים במדינה דמוקרטית.
דב חנין: לכן, בדרך הטבע, כאשר אותה פצצה הונחה על מפתנו של הייעוץ המשפטי של הוועדה, הייעוץ המשפטי של הוועדה עשה הכל כדי כן ללכת בכיוון הבסיסי של החלטת הממשלה, ומצד שני עדיין לייצר מנגנון שהוא חוקתי – לפחות לא בלתי חוקתי בעליל, כפי שההצעה המקורית נראתה לי.
דב חנין: הייעוץ המשפטי של הוועדה באמת עשה פה את עבודתו.
דב חנין: זו עבודתו, זו חובתו, זו אחריותו, לנסות לייצר במסגרת הנתונים הקיימים: החלטות ממשלה, העברת הצעת חוק שעברה כבר קריאה ראשונה בכנסת, ולכן היא נמצאת בשלב שהכנסת כבר נתנה לה אישור ראשוני.
דב חנין: הייעוץ המשפטי עשה פה את עבודתו, את חובתו, את תפקידו, וניסה לייצר לנו פתרון שהוא יכול להיות קונסטיטוציונית עובר במסגרת העקרונות, שאני מניח שעבדתם עליהם מאוד קשה, ואני מאוד מעריך את העבודה הזו.
דב חנין: אני מציע לוועדה, אדוני, לשקול לפני השיקול המשפטי את השיקול הציבורי והערכי.
דב חנין: לפני שאנחנו בוחנים את השאלה, האם אנחנו רוצים להכשיר את הדבר הזה ולמצוא את הנתיב שיאפשר למהלך הזה להיות אפשרי ומותר מבחינה קונסטיטוציונית, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו איפה אנחנו רוצים לעמוד ברמה הערכית.
דב חנין: אני חושב שהצעת החוק הזו ראויה לגניזה.
דב חנין: לכן, ההצעה שלי מבחינה אופרטיבית - - -
אמנון כהן: גניזה.
דב חנין: כיוון שאמרתי דבר מרחיק לכת, אני אנמק אותו בדקה וחצי.
דב חנין: כיוון שאנחנו מדברים פה על דבר מאוד מרחיק לכת ומאוד משמעותי, אני מציע שנושא הדיון בוועדה תהיה ההצעה שאני מציע – ואני מקווה שהוועדה תקבל אותה, אם לא בדיון הזה אז בדיון הבא – להחזיר את ההצעה הזו למליאת הכנסת, ולבקש ממליאת הכנסת להסיר אותה מסדר היום, כדי שהממשלה תביא לנו משהו אחר.
אמנון כהן: חה"כ הורוביץ, בבקשה.
ניצן הורוביץ: יש לנו בעיה של אלימות במדינה.
ניצן הורוביץ: ההצעה הזו מטרתה לטפל באלימות, אבל הדרך היא לא דרך נכונה.
ניצן הורוביץ: אנחנו בוועדה הזו נדרשנו כמה פעמים – והיו"ר מאוד רגיש לנושא - לדרך הנכונה לטפל באלימות, והיא חיזוק המשטרה.
ניצן הורוביץ: אנחנו דיברנו בוועדה הזו על משכורת הולמת לשוטרים, על תנאי עבודה הולמים לשוטרים, על אמצעים הולמים לשוטרים, על הכשרה הולמת לשוטרים.
ניצן הורוביץ: יש לנו גוף שנקרא משטרת ישראל – גוף מצוין, מקצועי, שסובל מבעיה תקציבית קשה.
ניצן הורוביץ: אי אפשר לפתור את הבעיות שמהן סובלת משטרת ישראל – וכולנו סובלים בגלל שמשטרת ישראל סובלת - ולנסות להדביק את זה על פטנט אחר שנקרא פקחים עירוניים.
ניצן הורוביץ: לפקחים עירוניים יש מספיק עבודות משלהם, והם עמוסים.
ניצן הורוביץ: אין להם את הידע, את הסמכות, את שיקול הדעת, ואין את הפיקוח וכל המערכת הנלוות הקיימת במשטרה.
ניצן הורוביץ: לכן, הניסיון הזה הוא לא ניסיון נכון ולא ניסיון ראוי.
ניצן הורוביץ: אדוני היו"ר, אני מקבל את המטרה.
ניצן הורוביץ: המטרה היא מטרה טובה – להילחם באלימות.
ניצן הורוביץ: אומרים: יש פקח שמסתובב, והוא רואה.
ניצן הורוביץ: פקח עירוני לא יכול לעצור אדם.
ניצן הורוביץ: אין לו את הכלים.
ניצן הורוביץ: פקח עירוני לא יכול להחזיק אדם בכוח.
ניצן הורוביץ: זה לא תפקידו, וזה לא הוגן להטיל עליו תפקידים כאלה.
ניצן הורוביץ: זה יגרום להרבה יותר סיבוכים ממה שאנחנו רוצים לפתור.
ניצן הורוביץ: לכן, העניין הזה הוא לא נכון, למרות שהכוונה והמטרה ראויות.
ניצן הורוביץ: אני רוצה להדגיש כמה נקודות ספציפיות, שהן מאוד קשות מבחינתנו.
ניצן הורוביץ: קודם כל, יש בהצעת החוק מתן סמכויות לפקחים במקרים של ביצוע עתידי של העבירה.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, כאשר הפקח חושב שיכול להיות משהו.
ניצן הורוביץ: זה לא בא בחשבון.
ניצן הורוביץ: אי אפשר לקבל דבר כזה, זה לא יעמוד בשום צורה.
ניצן הורוביץ: דבר שני – לעקב חשודים לתחנת משטרה.
ניצן הורוביץ: זה אומר לעצור בן אדם, לקחת אותו בכוח, להביא אותו לתחנת משטרה.
ניצן הורוביץ: פקח לא יכול לעשות דבר כזה.
ניצן הורוביץ: אני גם לא רוצה להטיל על פקח עירוני - שאני מכבד אותו ושיש לו את התפקידים שלו - שלא עובר קורס שוטרים, לעצור אנשים בכוח, ולהביא אותם לתחנת משטרה.
ניצן הורוביץ: מי מגן עליו במקרה כזה?
ניצן הורוביץ: דבר שלישי – יש פה בעיה של פיקוח.
ניצן הורוביץ: למשטרה יש את המנגנונים שלה.
ניצן הורוביץ: פה אנחנו נותנים סמכויות מרחיקות לכת של שוטר, סמכויות שנוגעות לחירות האישית של אנשים, מבלי שיש מערכת של פיקוח על הפקחים האלה, בלי שאנחנו יודעים איך להתמודד: למי מתלוננים?
ניצן הורוביץ: מה עושים?
ניצן הורוביץ: מי אחראי על זה?
ניצן הורוביץ: המשטרה, העירייה, ראש העיר?
ניצן הורוביץ: זה דבר מאוד בעייתי.
ניצן הורוביץ: לסיום – אני חושב שלא במקרה החוק הזה נתקל עד עכשיו בהרבה קשיים.
ניצן הורוביץ: זה חוק מאוד בעייתי.
ניצן הורוביץ: יושבים פה אנשים מכל מיני מקומות,לא רק משטרה ומשרד לביטחון פנים.
ניצן הורוביץ: אני רואה פה את ד"ר קדמן מהמועצה לשלום הילד.
ניצן הורוביץ: אני רואה אנשים מכל מיני מקומות, שהחוק הזה מעורר אצלם בעיות קשות ביותר.
ניצן הורוביץ: אני מצטרף לקריאה של דב חנין – ואתה אדוני מוביל אותנו בעניין הזה – שכדי לטפל באלימות צריך לחזק את המשטרה.
ניצן הורוביץ: בעניין הזה אנחנו מאה אחוז מאחוריך.
ניצן הורוביץ: משטרה שתהיה משטרה טובה לא תצטרך שכל מיני פקחים מכל מיני סוגים יעזרו לה.
ניצן הורוביץ: היא צריכה לעשות את העבודה, וצריך לתת לה את הכסף בשביל זה.
אמנון כהן: ציינו שעדיף היה לחזק את המשטרה ולהוסיף לה תקנים.
אמנון כהן: כרגע המשטרה קיבלה 150 תקנים לשיטור עירוני.
אמנון כהן: אנחנו צריכים עוד 150 תקנים, ואז היינו פותרים את הבעיה.
אמנון כהן: החוק מדבר על שיתוף עירוני, שיהיה משהו שהוא שיתוף פעולה בין המשטרה והעירייה.
אמנון כהן: זה הרעיון.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לראות, איך אנחנו ממזערים עד כמה שאפשר, ונותנים סמכויות כך שהפגיעה לא תהיה קשה באזרחים.
אמנון כהן: אנחנו חייבים להיכנס למתווה של החקיקה.
אמנון כהן: אין לי בעיה של אכסניה של החוק.
אמנון כהן: לי חשוב שאנחנו נדבר על סמכויות הפיקוח.
אמנון כהן: היועצים המשפטיים, זה החלק שלכם.
אמנון כהן: איך אנחנו מתקדמים?
מירי פרנקל שור: מונחים כאן עקרונות לשיטור העירוני.
מירי פרנקל שור: על פי ההיגיון הזה הצגנו עקרונות לוועדה.
מירי פרנקל שור: אני מציעה, שאנחנו נעבור עיקרון-עיקרון.
מירי פרנקל שור: אנחנו נסביר, נשמע את ההתייחסות של הגורמים ובמידה והוועדה תאשר אנחנו ננסח את העקרונות בהתאם.
מירי פרנקל שור: אם אתה רוצה, אדוני היו"ר, נעבור עיקרון-עיקרון ונסביר.
יעקב אדרי: האם יש הצבעות על עיקרון.
יעקב אדרי: זו חקיקה.
יעקב אדרי: אני לא מבין איך מצביעים על עיקרון?
מירי פרנקל שור: נכון, חה"כ אדרי, שהיה עדיף להביא נוסח של החוק.
מירי פרנקל שור: אבל אם רוצים ללכת להסדר--- כמובן שההחלטה היא בידך.
יעקב אדרי: לא, ההחלטה היא בידכם.
מירי פרנקל שור: ההחלטה היא לא בידנו.
יעקב אדרי: אתם המחוקקים, לא אנחנו.
מירי פרנקל שור: שמעת את חה"כ דב חנין.
מירי פרנקל שור: אנחנו הבענו את עמדתנו לגבי הצעת החוק הזו.
מירי פרנקל שור: הצעת החוק הזו היא מורכבת.
מירי פרנקל שור: לא נכון להסמיך פקחים בשלטון- - -
ניצן הורוביץ: אני רציתי לשאול שאלה ספציפית.
ניצן הורוביץ: האם פקח לפי החוק הזה יהיה חייב לטפל במקרה של אלימות שהוא שומע ורואה, או שהוא רשאי לטפל.
ניצן הורוביץ: שוטר חייב.
ניצן הורוביץ: מה קורה עם פקח?
מירי פרנקל שור: נמצאים פה אנשי המקצוע של המשרד לביטחון פנים.
ניצן הורוביץ: לא הצלחתי להבין את זה.
ניצן הורוביץ: אני שואל, כי אני לא מבין מה פה המסגרת של העניין.
ניצן הורוביץ: נניח שמישהו בא אל הפקח, האם הוא יהיה חייב לצאת ולטפל בזה או רק אם הוא ירצה או כשיהיה לו זמן.
ניצן הורוביץ: לא הבנתי את הסמכות שנותנים פה.
ניצן הורוביץ: שוטר שרואה מעשה אלימות חייב לפעול, חייב לעצור, חייב לטפל.
ניצן הורוביץ: לגבי פקח – זה לא ברור בחוק.
ניצן הורוביץ: זו נקודה מאוד חשובה.
אליעזר רוזנבאום: אני המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים.
אליעזר רוזנבאום: השיטור העירוני זו יחידה שבנויה משני כוחות: שוטרים ופקחים.
אליעזר רוזנבאום: יהיו משימות שהמשטרה תוביל עם שוטרים ופקחים, כאשר הפקח מסייע.
אליעזר רוזנבאום: יהיו משימות שהפקחים יובילו, והמשטרה תסייע.
אליעזר רוזנבאום: במצב שבו יש שוטרים ופקחים, יש שוטר שיודע לתת את המענה.
אליעזר רוזנבאום: במשימות בהן יש פקחים ושוטר מסייע, גם שם נמצא שוטר.
אליעזר רוזנבאום: במקרים בהם הם יעבדו במפוצל - אם אותו פקח נקלע לאירוע והוא מסוגל לטפל באירוע, הוא יטפל.
ניצן הורוביץ: האם הוא חייב לטפל, או שהוא רשאי לטפל?
ניצן הורוביץ: פקח רושם דוחות חנייה או פקח על תברואה.
ניצן הורוביץ: אולי אין לו זמן לטפל בזה.