GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביטל שטרנברג: אני לא חושבת שיש פה פגם מהותי.
אמנון כהן: עו"ד בן-דור, נחה דעתך?
ענת בן-דור: לא.
אמנון כהן: לא יבוצע אלא לאחר?
ענת בן-דור: לא יינתן ולא יבוצע אלא לאחר.
קריאה: את מציעה לפצל את צו המשמורת ואת צו ההרחקה.
ענת בן-דור: אני אומרת שלפני שמוציאים צו הרחקה שיש לו השלכות חמורות, הוא לא עניין טכני, חייבים לשמוע את האדם.
ענת בן-דור: זה מה שעושים לגבי חוק הכניסה לישראל.
ענת בן-דור: אסור להגיד שזה אותו דבר, כי זה לא אותו דבר.
אמנון כהן: אביטל, זה אותו דבר?
אמנון כהן: האם זה משתנה?
אמנון כהן: אנחנו רוצים שזה יישאר אותו דבר בנושא הזה.
אביטל שטרנברג: השימוע ייעשה לפני המעשה.
אביטל שטרנברג: איש נשמע ברגע שמגיע ממונה ביקורת.
תומר רוזנר: ממונה ביקורת המשמורת אינו מוסמך לבחון את צו הגירוש.
תומר רוזנר: נניח שנכנס אדם לישראל ובטעות הוצא לגביו צו גירוש.
תומר רוזנר: מה הוא רשאי לעשות?
קריאה: הוא רשאי לשחרר.
תומר רוזנר: הוא לא רשאי.
תומר רוזנר: איפה זה רשום?
אביטל שטרנברג: תומר, תבחין בין האקט של הוצאת הצו לביצוע שלו.
אביטל שטרנברג: מנסים להציג את זה כאילו שהוצאת הצו כשלעצמה מייצרת איזו שהיא מציאות ששימוע אחר כך יהיה שימוע מאוחר שאנחנו יודעים מה ההשלכות שלו במשפט המינהלי.
תומר רוזנר: ודאי.
אביטל שטרנברג: אני לא חושבת שזה שימוע מאוחר.
אביטל שטרנברג: בחוק למניעת הסתננות צו המשמורת וצו ההרחקה הם אותו צו, הם לא ניתנים בנפרד.
אביטל שטרנברג: השאלה אם אתה רוצה לפצל אותם.
תומר רוזנר: יש פה שתי אפשרויות.
תומר רוזנר: יש אפשרות שממונה ביקורת המשמורת או ממונה ביקורת הגבולות יבחן את צו הגירוש.
תומר רוזנר: כרגע הוא בוחן רק את שאלת המשמורת, אם כן לשחרר אותו או להחזיק אותו במשמורת.
תומר רוזנר: נניח שאותו אדם טוען שצו הגירוש ניתן לגביו בטעות.
תומר רוזנר: למי הוא יפנה?
אלון הראל: צו הגירוש כמו שכתוב בחוק משמש כאסמכתה חוקית להחזקה.
אלון הראל: שר הביטחון או עובד בכיר במשרד הביטחון הוא זה שיורה על ביצוע הגירוש.
אלון הראל: רק בהוראה שלו תבוצע ההרחקה.
אלון הראל: מה שרשום בחוק הכניסה לישראל כצו הרחקה, כאן יבוצע הגירוש רק אחר הוראה של עובד במשרד הביטחון.
אלון הראל: לעניין השימוע.
אלון הראל: בתהליך ה-RSD ניתנת הזדמנות נרחבת ביותר לאותו אדם שנמצא בבחינה הזאת להגיד האם נשקפת לו סכנה ומדוע לא צריך לגרש אותו מישראל.
אלון הראל: להגיד שזה לא יכול להיחשב כשימוע לפני ביצוע הצו..
יונתן ברמן: תכניסו את זה לחוק.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע איך עובד משרד הפנים בממשק הזה.
צין: כאשר מביאים אל משרד הפנים מישהו שנכנס לישראל לא כדין, שוהה בישראל שלא כדין או נחשד בשהייה שלא כדין, הוא מגיע לפונקציה שנקראת ממונה ביקורת הגבולות.
צין: ממונה ביקורת הגבולות עורך שימוע.
צין: במהלך השימוע הוא מברר את נושא השהייה שלו שלא כדין.
צין: היה והגיע למסקנה שאותו אדם שוהה בישראל שלא כדין הוא מוציא לו צו הרחקה או צו משמורת.
צין: אם הוחלט לשחרר אותו בתנאים זה כאשר מתקיימים תנאים מסוימים ספציפיים שמפורטים בחוק הכניסה.
אמנון כהן: זאת אומרת איך שהוא נכנס ועובר את הגבול מישהו מדבר איתו, בודק אותו, מתשאל אותו על-מנת לראות לאיזו קטגוריה הוא שייך.
צין: כאשר אדם נכנס ועובר את הגבול בדרך של הסתננות מי שמקבל אותו או נפגש איתו ראשון זה הצבא.
צין: רק כאשר אותו אדם..
אמנון כהן: ממלא אוטובוס של 50 אנשים ומביא אותם לנקודה שלכם?
אלון הראל: קודם מגיעים למתקן השהייה.
אמנון כהן: האם הם נכנסים אז לתמונה?
אלון הראל: מעבירים אותם ממתקן השהייה הפיקודי שנמצא באזור קציעות לידי שירות בתי הסוהר.
אלון הראל: שם מתחיל כל התהליך.
אמנון כהן: כמה זמן הם שוהים שם?
אלון הראל: 24 עד 48 שעות.
אמנון כהן: האדם שמתשאל אותו יודע לאיזו קטגוריה הוא שייך ומתחיל תהליך לכאן, לכאן או לכאן?
אלון הראל: כן.
אמנון כהן: מתי זה חוזר לצבא?
אלון הראל: זה לא חוזר לצבא.
צין: ברגע שמוצא צו הרחקה האחריות היא של משרד הפנים.
אמנון כהן: איזה דרכים יש להרחיק אותו?
מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, אין לכאן, לכאן או לכאן.
מיכאל בן-ארי: זה לסהרונים.
מיכאל בן-ארי: שם הם מקבלים טיפול רפואי, מקבלים בגדים, דמי כיס ואוטובוס לדרום תל-אביב.
אמנון כהן: היא אמרה שיש כאלה שמוציאים החוצה עם צו.
מיכאל בן-ארי: במשך השנה האחרונה הצליחו להוציא מתוך 15 אלף שנכנסו רק 300 מרצונם.
אמנון כהן: ככה זה?
צין: יש מסתננים שמגיעים לפה, בעיקר ממדינות סודאן ואריתריאה שהן מדינות שכרגע המדיניות של ממשלת ישראל היא לא להרחיק אותם.
צין: לגבי אותם אנשים לא מבוצע צו ההרחקה.
אמנון כהן: כי חרדים לגורלם?
צין: לגבי מי שהגיע ממדינה שניתן להרחיק אותו, כמו ניגריה וגאנה, מוצא צו הרחקה שמועבר למחלקה שתפקידה לתאם את הטיסות.
מיכאל בן-ארי: כמה כאלו היו בשנה האחרונה?
צין: אין לי נתונים.
אלון הראל: במשפט הבינלאומי יש הכרה ספציפית לאדם אינדיבידואלי.
אלון הראל: זה על בסיס אותה בחינה אם הוא פליט, הוא חוסה תחת האמנה ואסור להחזיר אותו, או אם מדובר בהכרה קבוצתית שמדינה יכולה לתת לקבוצות אוכלוסייה מסוימות בגלל נתונים מסוימים.
אלון הראל: היא לא נובעת דווקא מהאמנה הזאת.
א': החוק במקורו נועד לשרת תכליות ביטחוניות.
א': לטעמנו, לפחות, העניין לא ישתנה.
א': אותן תכליות ביטחוניות שמלכתחילה החוק בא לטפל בהן היו ונותרו.
א': כך למשל אני אביא לדוגמה מסתנן מרצועת עזה שגם בו החוק בא לטפל.
א': שירות הביטחון הכללי רואה במי שמסתנן מרצועת עזה סיכון אינהרנטי מעצם העובדה שהוא מגיע מאותו אזור.
א': לגבי ההצעה לבטל סעיפים, שזאת ההצעה שעלתה כאן, אנחנו חושבים שלא ראוי שהיא תתקבל ותידון.
מיכאל בן-ארי: אחד הבסיסים הגדולים ביותר של אל-קאעידה באפריקה הוא בסודאן.
מיכאל בן-ארי: זה נותן לנו מחשבה בעניין במצטבר ובטווח הארוך לגבי ההערה שלו.
אביטל שטרנברג: הוספת סעיפים 30א עד30ח – הוראת שעה 4.
אביטל שטרנברג: אחרי סעיף 30 לחוק העיקרי יבוא: "הבאה לפני ממונה ביקורת הגבולות וסמכויותיו (א) מסתנן הנתון במשמורת יובא לפני ממונה ביקורת הגבולות, לא יאוחר משבעה ימים מיום תחילת החזקתו במשמורת.
אביטל שטרנברג: (ב) ממונה ביקורת הגבולות, רשאי, במקרים חריגים, לשחרר מסתנן בעירבון כספי, בערבות בנקאית או בערובה מתאימה אחרת (בחוק זה – ערובה), אם שוכנע כי מתקיים אחד מאלה: בשל גילו או מצב בריאותו של המסתנן, החזקתו במשמורת עלולה לגרום נזק לבריאותו, ואין דרך אחרת למנוע את הנזק האמור; קיימים טעמים הומינטריים מיוחדים אחרים מהאמור בפסקה (1) המצדיקים את שחרורו של המסתנן בערובה, לרבות אם עקב החזקה במשמורת ייוותר קטין בלא השגחה; המסתנן הוא קטין שאינו מלווה על ידי בן משפחה או אפוטרופוס; שחרורו בערובה של המסתנן יש בו כדי לסייע בהליכי גירושו; חלפו שלושה חודשים מהמועד שבו הגיש המסתנן בקשה לקבלת אשרה ורישיון לישיבה בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, וטרם החל הטיפול בבקשה; חלפו תשעה חודשים מהמועד שבו הגיש המסתנן בקשה כאמור בפסקה (5) וטרם ניתנה החלטה בבקשה; חלפו שלוש שנים מיום תחילת החזקתו של המסתנן במשמורת.
אביטל שטרנברג: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), לא ישוחרר מסתנן בערובה אף אם מתקיים לגביו האמור בפסקאות (2) או (4) של אותו סעיף קטן, אם שוכנע ממונה ביקורת הגבולות כי התקיים תנאי מהתנאים המפורטים להלן, אלא אם כן מתקיים לגבי המסתנן בערובה האמור בפסקה (1) של סעיף קטן (ב): גירושו מישראל נמנע או מתעכב בשל העדר שיתוף פעולה מלא מצדו, לרבות לעניין הבהרת זהותו או הסדרת הליכי גירושו מישראל; (2) יש בשחרורו כדי לסכן את ביטחון המדינה, את שלום הציבור או את בריאות הציבור; (3) הוגשה לממונה ביקורת הגבולות חוות דעת מאת גורמי הביטחון המוסמכים שלפיה במדינת מושבו או באזור מגוריו של המסתנן מתבצעת פעילות העלולה לסכן את ביטחון מדינת ישראל או אזרחיה.
אביטל שטרנברג: (ד) שחרור בערובה ממשמורת יותנה בתנאים שיקבע ממונה ביקורת הגבולות, לרבות בערובה, לשם הבטחת התייצבותו של המסתנן לצורך גירושו מישראל במועד שנקבע או לצורך הליכים אחרים לפי דין; ממונה ביקורת הגבולות רשאי, בכל עת, לעיין מחדש בתנאי הערובה, אם התגלו עובדות חדשות או אם השתנו הנסיבות ממועד מתן ההחלטה על השחרור בערובה.
אביטל שטרנברג: (ה) מסתנן ששוחרר בערובה ממשמורת לפי סעיף זה, יראו את ההחלטה בדבר שחרורו בערובה כאסמכתה חוקית לשהייתו בישראל, לתקופת השחרור בערובה; תוקף ההחלטה בדבר שחרור בערובה מותנה בקיום התנאים לשחרור כאמור.
אביטל שטרנברג: (ו) ביקש ערב לבטל ערובה שנתן, רשאי ממונה ביקורת הגבולות להיעתר לבקשה או לסרב לה, ובלבד שבהחלטתו יהיה כדי להבטיח את התייצבותו של המסתנן על ידי המצאת ערובה אחרת; לא ניתן להבטיח את התייצבותו של המסתנן בהמצאת ערובה אחרת, יוחזר המסתנן למשמורת.
אביטל שטרנברג: (ז) גורש המסתנן מישראל במועד שנקבע, יופטרו הוא וערביו מערבותם ויוחזר העירבון הכספי, לפי העניין.
אביטל שטרנברג: (ח) נוכח ממונה ביקורת הגבולות כי מסתנן ששוחרר בערובה הפר או עומד להפר תנאי מתנאי שחרורו בערובה, רשאי הוא להורות, בצו, על החזרתו למשמורת, וכן רשאי הוא להורות על חילוט או מימוש הערובה.
אביטל שטרנברג: (ט) לא תינתן הוראה על חילוט או מימוש הערובה כאמור בסעיף קטן (ח) אלא לאחר שניתנה הזדמנות למסתנן או לערב, לפי העניין, לטעון את טענותיו, ובלבד שניתן לאתרו באופן סביר.
אביטל שטרנברג: יש פה מנגנון שדומה למנגנון שקבוע בחוק הכניסה לישראל לעניין שחרור בערובה.
אביטל שטרנברג: תכליתו היא להוציא מהמשמורת את האוכלוסיות הפגיעות ביותר, שזה גיל ומצב בריאות, טעמים הומניטאריים, קטינים לא מלווים ומי שנמצא בתוך תהליך ה-RSD.
אביטל שטרנברג: תהליך ה-RSD לא נעשה בקצב שאנחנו חושבים שהוא הקצב הנכון והמתאים.
מיכאל דור: אני רוצה להתייחס לסעיף 30א(ב) (1).
מיכאל דור: כידוע לכולם, משאבי משרד הבריאות מצומצמים.
מיכאל דור: כל עוד האנשים האלה במשמורת הם מקבלים את כל צרכיהם הרפואיים.
מיכאל דור: ראוי לציין לטובה את שירות בתי הסוהר בעניין הזה.
מיכאל דור: ביום שהם משתחררים משם הם נמצאים מול בית חולים סורוקה, יוספטל או איכילוב ללא ביטוח רפואי ועם צרכים רפואיים.
מיכאל דור: הסעיף הזה אומר שבגלל הצרכים הרפואיים שלהם הם יצאו מהמסגרת.
מיכאל דור: מה אנחנו אמורים לעשות איתם?
מיכאל דור: אין לנו תקציבים לזה.
אמנון כהן: אמרת את זה בממשלה?
אמנון כהן: כשזה היה בדיונים השר שלך היה צריך לבקש עוד 100 מיליון שקל לנושא הזה.
אמנון כהן: מה אתה בא אלי עכשיו?
אמנון כהן: אני לא ועדת כספים.
מיכאל דור: אני לא יושב בישיבות ממשלה.
אמנון כהן: אתה צריך להעיר לראש הממשלה - הוא זה שמחזיק בתיק הבריאות - שמכיוון שהאנשים יצאו מהמסגרת הזאת הם יהיו לעול על אותם אזרחים שגרים ליד בית חולים סורוקה או איכילוב.
אמנון כהן: בתי החולים האלה צריכים לקבל תקציבים נוספים.
אמנון כהן: המקום לפנות הוא שם, לא פה.
מיכאל דור: אני כמובן אכתוב את זה בדוח.
אמנון כהן: אני לא צריך דוח, אני צריך להוציא חוק.
אמנון כהן: אתה צריך לתת פתרון.
אמנון כהן: האנשים האלה יצאו מחר על פי החוק הזה מאותה משמורת.
אמנון כהן: אחד יבוא לדרום תל-אביב, אחד יבוא לבאר שבע.
אמנון כהן: אתה צריך לעבות אותם, לתת להם תקציבים נוספים.
אמנון כהן: אנחנו חברה הומנית.
אמנון כהן: החברה צריכה לתת טיפול רפואי.
מיכאל דור: אנחנו יותר מפעם אחת ביקשנו תקציב לטיפול.
אמנון כהן: משרדי הממשלה לא מתואמים?
אביטל שטרנברג: במסגרת משרד הבריאות פועלת כרגע ועדה בין משרדית לקביעת זכויות סוציאליות של זרים.
אביטל שטרנברג: העבודה בוועדה עדיין לא הושלמה.
אביטל שטרנברג: אני חברה בצוות.
אמנון כהן: איך שאני מסיים את החוק הוועדה תסיים את עבודתה.
אביטל שטרנברג: היא תסיים לפניך.
אמנון כהן: מה זה לפני?
אמנון כהן: אני עוד שבוע מסיים את החוק.
אביטל שטרנברג: אם בעוד שבוע, אז לא.
אביטל שטרנברג: אנחנו אמורים לסיים את העבודה, לדעתי, תוך חודשיים.
אביטל שטרנברג: יש התייחסות – אולי לא מלאה- גם לאוכלוסייה שאנחנו מדברים בה.
אביטל שטרנברג: אני מקווה שהדוח הזה ייתן מענה לשאלות שלך.
מיכאל דור: הדוח הזה - במקרה הטוב - יעלה לממשלה להחלטה אם לאשר או לא לאשר.
מיכאל דור: החוק יעבור.
מיכאל דור: ייתכן שמסקנות הוועדה לא יהיו..
מיכאל דור: זאת גם אופציה סבירה.
אביטל שטרנברג: אני מקווה ובטוחה שיהיה תיאום בין שני הדברים.
אמנון כהן: האם כבודו יוכל לעשות עבודת מטה ולהאיר את עיני הוועדה על מה מדובר וכמה כסף על-מנת שנוכל לסייע לו מול משרד האוצר?
אמנון כהן: אביטל, בכמה כסף מדובר?
אמנון כהן: האם את יודעת פחות או יותר?
מיכאל דור: אנחנו מדברים על עשרות רבות של מיליונים.
אמנון כהן: אני מבקש לדיון הבא לשמוע עדכון מתוך הוועדה שמייעצת או מכינה.
אביטל שטרנברג: אני מציעה להזמין את יושב-ראש הוועדה.
אביטל שטרנברג: ד"ר טוביה חורב, סמנכ"ל משרד הבריאות.
אמנון כהן: אני מבקש להזמין את סמנכ"ל משרד בריאות לדיון הבא, נלמד ממנו ואם צריך גם נסייע.
אמנון כהן: יכול להיות שלא צריך לקדם את החקיקה עד שלא יהיה פתרון.
אמנון כהן: איך בית חולים יוספטל באילת מתקיים?
אמנון כהן: איך הוא נותן את השירותים?
מיכאל דור: הוא סופג את זה בכוחותיו הדלים.
מיכאל דור: יש שני מקרים מזעזעים על השולחן שלי כרגע.
מיכאל דור: אחד מהם חולה בסרטן הדם.
מיכאל דור: שלחו אותו לבאר שבע.
מיכאל דור: טיפול פעם בשבועיים עולה 40 אלף שקל.
מיכאל דור: אומר לי מנהל בית החולים שאין לו.
מיכאל בן-ארי: מה לגבי סעיף 30א(ב)(3)?
אביטל שטרנברג: אלו הוראות שדומות להוראות של חוק הכניסה, עם חריגים מתי אדם לא משוחרר.
אביטל שטרנברג: הסעיפים מדברים בעד עצמם.
אמנון כהן: במה זה הולך לטפל במקרו?
אביטל שטרנברג: הסעיף הזה נועד לאפשר לרשויות לבחון מי צריך להיות במשמורת ומי מקומו איננו במשמורת, עם כל החריגים שמופעלים גם היום בחוק הכניסה.
מיכאל בן-ארי: להיכן משחררים את הקטין המסתנן שמוזכר בסעיף קטן (3)?
אביטל שטרנברג: יש היום מתקן מיוחד לקטינים האלה.
אביטל שטרנברג: בדרך כלל מוצאים להם פתרונות בקהילה.
אביטל שטרנברג: זאת אוכלוסייה פגיעה מאוד.
אביטל שטרנברג: הטיפול בה הוא שונה לגמרי.
אביטל שטרנברג: מדובר במספרים מאוד קטנים.
מיכאל בן-ארי: מה את מתכוונת כשאת אומרת קהילה?
אביטל שטרנברג: בין על ידי משמרונים, זאת אומרת אנשים שנמצאים בערים, בין אם זה מי שהסתנן ושוחרר, בין אם זה אנשים אחרים שמוכנים לקחת אחריות על האנשים האלה.
אביטל שטרנברג: ישנה פנימייה בניצנה.
אביטל שטרנברג: ישנם מוסדות חינוכיים אחרים שקיבלו את הקטינים האלה.
אמנון כהן: אני רוצה לשאול לגבי סעיף 30א(ב).
אמנון כהן: מי נותן את העירבון?
אמנון כהן: מאיפה יש לאדם כסף?
אביטל שטרנברג: זה לא רק בעירבון כספי, זה גם יכול להיות ערובה מתאימה אחרת.
אמנון כהן: מי נותן?
מיכאל בן-ארי: כל הארגונים.
מיכאל בן-ארי: אתה רוצה שאני אתן לך את הרשימה?
אביטל שטרנברג: כדאי לשאול את משרד הפנים שמפעיל את המנגנון הזה במסגרת חוק הכניסה.
צין: אני לא יודעת מי הגורמים.
צין: רוב הערבויות שניתנות היום אלו ערבויות של הפקדת מזומן או ערבות בנקאית.
צין: לפעמים זה אזרח ישראל, לפעמים הארגונים מסייעים, לפעמים חברים בקהילה עוזרים לגייס את הכסף.
אמנון כהן: הארגונים לא אמרו.
אמנון כהן: אני לא יודע אם יש להם מספיק חברים.
אמנון כהן: מיכאל בן-ארי: זה כנראה סעיף מת למי שאין לו עבודה.
צין: רוב האנשים משתחררים בערבויות כספיות.
תומר רוזנר: זה עובדים זרים.
מיכאל בן-ארי: כמה מהאנשים שהיו אמורים להשתחרר בערובה אכן השתחררו בערובה?
מיכאל בן-ארי: יש לכם נתונים?
צין: אין לי נתונים מדויקים.
מיכאל בן-ארי: איך אתם באים לפה בלי נתונים, בלי כלום?
צין: רוב האנשים אמורים להשתחרר בערובה כספית.
צין: מעט מאוד מקרים ראיתי שפנו אחר כך ואמרו שבגלל שהם לא הצליחו לגייס את הכסף הם מבקשים לשנות.
צין: יש מקרים כאלה.
מיכאל בן-ארי: מה גובה הערובה?
צין: זה מאוד אינדיבידואלי פר מקרה.
מיכאל בן-ארי: לדוגמה?
צין: הסכומים בדרך כלל נעים בין 5000 שקלים ל-10 אלפים שקלים.
צין: ראיתי גם ערבויות של 100 אלף שקל.
צין: אלה מקרים מאוד חריגים.
צין: מאוד תלוי במקרה.
צין: בדרך כלל זה מושפע מאיך הממונה או בית הדין לביקורת משמורת שמשחרר מאמין שאותו אדם יצא מישראל כשיגיע יום הטיסה שלו.
צין: כמובן שככל שמאמינים יותר שהאדם יצא, הערבות היא בהתאם.
צין: אם מאמינים שמישהו לא יצא, אז הערבות הרבה יותר גבוהה.
עודד פלר: סעיף 30א עוסק בשימוע הראשון שהאדם עובר בתנאי השחרור בערובה.
עודד פלר: הוא מתקשר לסעיף הקודם לגבי שימוע.
עודד פלר: נציגי הממשלה אמרו שאין צורך לערוך שימוע בשעה שמוציאים את צו הגירוש שמהווה גם אסמכתה למשמורת.
עודד פלר: על פי סעיף 30א(א) הפעם הראשונה שהאדם יישמע על פי הצעת החוק הזאת היא אחרי 7 ימים.
עודד פלר: זאת הפעם הראשונה שמישהו יקשיב לו, ישמע את טענותיו.
עודד פלר: יכול להגיע אדם פצוע, אדם חולה או אדם שיש נסיבות לא להחזיק אותו בכלל במעצר.
עודד פלר: במשך 7 ימים הוא ישהה במעצר לפני שמישהו בכלל יקשיב לו.
עודד פלר: כמובן שאפשר, באופן תיאורטי, גם לגרש אותו לפני .
עודד פלר: הנחת המוצא היא שלא מגרשים כל כך מהר, אבל טכנית אפשר לעשות את זה.
עודד פלר: זאת סטייה מאוד חריפה מדיני המעצרים של מדינת ישראל או מדינים שעוסקים בשלילת חירות.
עודד פלר: אנחנו סבורים שזה לא ראוי.
אמנון כהן: תאיר את עיני איפה ישמעו אותו אחרי 7 ימים.
עודד פלר: בסעיף 30א(א).
עודד פלר: לא יאוחר מ-7 ימים זה אומר גם 7 ימים.
עודד פלר: נאמר בדיון שנערך פה לפני כחצי שעה שאין זכות טיעון לפני כן, זאת אומרת שכשמוציאים את צו הגירוש שהוא גם צו המשמורת לא נערך שימוע.
עודד פלר: זה השימוע הראשון שיכול להיערך.
עודד פלר: אפשר לעשות את זה גם אחרי יומיים או 3, אבל אפשר גם אחרי 7.
אמנון כהן: אתה יכול לתאר מצב שאם אדם בא והוא זקוק לטיפול רפואי מיד יתנו לו, לא יחכו?
עודד פלר: הכל יכול להיות.
אמנון כהן: אנחנו סך הכל אנשי חסד.
עודד פלר: לפי החוק גם אפשר למשוך את זה שבוע ימים.
עודד פלר: אנחנו לא מכירים דוגמה לזה בדינים אחרים שעוסקים בשלילת חירות.
עודד פלר: חוק הכניסה לישראל, שעל פי המודל שלו נבנה כל הסעיף הזה, מדבר על כך שהאדם יובא בפני ממונה ביקורת הגבולות תוך 24 שעות.
עודד פלר: אנחנו יכולים לקבל שבסיטואציה כזאת של הסתננות, שזה מצב קצת יותר מורכב, האדם רק נכנס, יש בירור אחד או שניים שרוצים לעשות וזה ייקח יותר זמן.
עודד פלר: אנחנו הצענו שבמקרה הזה זה יהיה 48 שעות, לא 7 ימים.
עודד פלר: 7 ימים זה המון זמן.
עודד פלר: ב-7 ימים יכולים לקרות הרבה מאוד דברים.
עודד פלר: זה לגבי סעיף 30א(א).
עודד פלר: לגבי סעיף 30א(ב) יש סטייה מהמודל שקבוע בדיני מעצרים אחרים ובחוק הכניסה לישראל.
עודד פלר: ראשית, יש את העניין שממונה ביקורת הגבולות רשאי במקרים חריגים.
עודד פלר: עילות השחרור שקבועות כאן מסעיף (1) עד סעיף (7) כפופות לכך שממונה ביקורת הגבולות, גם אם עילות השחרור מתקיימות, עושה את זה רק במקרים חריגים.
עודד פלר: הוא צריך להביא בחשבון שגם אם מתקיימות עילות השחרור הוא לא משחרר.
עודד פלר: אמנם יש לו שיקול דעת ושיקול הדעת הוא חשוב, אבל הוא יכול לא לשחרר.
עודד פלר: הוא יכול להחליט שגם אם קיימת עילת שחרור הוא לא משחרר.
עודד פלר: ההגדרה הנוספת שזה רק במקרים חריגים היא הגדרה שלא אמורה להיות.
מיכאל בן-ארי: אדוני, זה באמת לא בסדר.
מיכאל בן-ארי: הם הלכו חודשים בשמש, חטפו מכות, הכל בשביל להגיע לפה, ועכשיו מחזיקים אותם פה 7 ימים בתנאי בית מלון.
מיכאל בן-ארי: זה באמת לא תקין.
מיכאל בן-ארי: הם עשו את כל הדרך ועכשיו 7 ימים יהיה בירור רציני מה מעמדם.
אמנון כהן: עד 7 ימים.
מיכאל בן-ארי: עד 7 ימים.
מיכאל בן-ארי: הם עשו את כל הדרך מסודאן, מאריתריאה.
אמנון כהן: הם היו 3 שנים במצרים.
מיכאל בן-ארי: הם סבלו כל הדרך עם הבדואים, הם באים לפה ומקבלים תנאים של בית מלון, כולל טיפול רפואי, כולל ביגוד חדש, כולל הכל, ולנו אין את הזכות לברר את זה, אין לנו את הזכות להגן על מדינת ישראל.
מיכאל בן-ארי: יש גבול לכל תעלול.
עודד פלר: כמובן שאפשר לברר וצריך לברר, רק צריך לעשות את זה בהקדם האפשרי במידה וחלילה אנחנו פוגעים באדם.
עודד פלר: העניינים שנוגעים לעירבון כספי, ערבות בנקאית וכו' עלו כאן.
עודד פלר: בחוק הכניסה לישראל מדובר על כך שהאדם משוחרר בערובה.
עודד פלר: ערובה יכולה להיות גם עירבון כספי, יכולה להיות ערבות צד ג', יכולים להיות תנאי התייצבות.
עודד פלר: יש סוגים שונים של ערובות.
עודד פלר: פה הוסיפו לגבי המסתננים את עניין העירבון הכספי והערבות הבנקאית.
עודד פלר: מאיפה האדם שרק הגיע - לפעמים גם יחף - יביא ערבות בנקאית?
עודד פלר: על מה מדברים פה?
עודד פלר: מי זה יהיה המישהו האחר מבחוץ שאמור להביא לו ערבות בנקאית?
עודד פלר: בן אדם אחר שהגיע יחף יעמיד לו ערבות בנקאית?
עודד פלר: יש לו חשבון בנק להעמיד לו ערבות בנקאית?
עודד פלר: אנחנו חושבים שהדבר הזה לא ראוי.
עודד פלר: די בביטוי "ערובה" כמו שמופיע בחוק הכניסה לישראל.
עודד פלר: אגב, הנושא של הערבות הבנקאית בקשר לחוק הכניסה לישראל עלה בפני בג"ץ ובג"ץ קבע שזה לא ראוי.
עודד פלר: בחוק הכניסה לישראל מדובר בערובה שדי בה.
עודד פלר: לגבי עילות השחרור שמופיעות בסעיפים (1)-(7).
עודד פלר: סעיף קטן (1) מדבר על גילו, מצבו הבריאותי וכו'.
עודד פלר: זה סעיף מאוד חשוב, צריך להיות סעיף כזה, רק שיש פה החרגה שלא קיימת בחוק הכניסה לישראל והיא הסיפה של הסעיף שאומרת שגם אם גילו ומצבו הבריאותי לא מאפשרים להמשיך, הוא לא ישוחרר אם יש דרך אחרת למנוע את הנזק.
עודד פלר: אפשר להחזיק אותו במצב גם אם זה גורם לו נזק לבריאות, רק מחפשים איזה שהוא פתרון.
עודד פלר: זה לא עורק, זה לא קיים בשום דיני מעצרים אחרים.
עודד פלר: אדם שלא אמור להיות במעצר לא אמור להיות במעצר.
עודד פלר: אם מצבו הבריאותי לא מאפשר את זה צריך לשחרר אותו.
עודד פלר: ברור שיש סוגיות אחרות של טיפולים בריאותיים וכו', אבל את זה צריך לפתור בדרך אחרת, לא על ידי החזקתו במעצר.
עודד פלר: כלא הוא לא פתרון למתן שירותי בריאות.
עודד פלר: אם אפשר באמצעות שירות בתי הסוהר לתת שירותים רפואיים, צריך גם לתת אותם בחוץ.
עודד פלר: לגבי סעיף קטן (3) שמדבר על מסתנן שהוא קטין שאינו מלווה על ידי בן משפחה או אפוטרופוס.
עודד פלר: אנחנו סבורים שלקטינים לא מלווים שבוצעה לגבם פגיעה צריך לדאוג.
עודד פלר: זה לא עומד בחובות של הדין הבינלאומי וגם לא של המשפט הישראלי.
עודד פלר: התוספת שנוגעת רק לקטינים לא מלווים לא ראויה.
עודד פלר: יש לקבוע שקטינים לא צריך להחזיק במעצר.
עודד פלר: מדברים פה על חוק שמאפשר להחזיק קטינים במעצר לתקופת מינימום של 3 שנים.
עודד פלר: לא צריך לומר שמעצר של ילדים מעצם טבעו פוגע בהם פגיעה קשה.
עודד פלר: ילדים לא צריכים להיות בכלא.
עודד פלר: אלו הוראות מהאמנה הבינלאומית בדבר זכויות הילד שזוכה לקונצנזוס בינלאומי.
עודד פלר: יש הטוענים שלעניין המעצר מדברים פה בהוראות של משפט בינלאומי מנהגי, כלומר משפט בינלאומי שמחייב גם מי שלא צד לאמנה בדבר זכויות הילד.
עודד פלר: במקרה הזה מדובר בארצות ברית ובסומליה.
עודד פלר: החזקתו של ילד במעצר על פי המשפט הבינלאומי תהיה תמיד מוצא אחרון ולזמן הקצר ביותר.
עודד פלר: אלו הוראות הדין.
עודד פלר: מהבחינה הזאת זו לא זכות ייחודית לקטינים לא מלווים, אלא זאת זכותם של ילדים.
עודד פלר: אנחנו חושבים שיש למחוק את כל הסיפה שנוגעת לאינו מלווה על ידי בן משפחה או אפוטרופוס.
עודד פלר: בהתאם לכך גם למחוק את כל הגדרת בן המשפחה בסעיף (1).
עודד פלר: הכלל הזה צריך לחול על קטינים באופן כללי.
עודד פלר: אני רוצה לדבר על סעיפים (ב)(5),(6) ו-(7) שהם הסעיפים שעוסקים בשחרור משום התמשכות הליך המעצר.
עודד פלר: סעיף (5) מדבר על כך שאם חלפו 3 חודשים מהמועד שבן אדם הגיש בקשה לקבל מעמד בישראל וטרם החל הטיפול בבקשה בו, אפשר לשחרר אותו.
עודד פלר: זה לא ראוי, זה לא עומד בכללים של מינהל תקין.
עודד פלר: כנ"ל גם סעיף (6) שאומר שאם חלפו 9 חודשים ולא ניתנה החלטה.
עודד פלר: המינהל התקין לא מאפשר לדון בדברים כאלה כל כך הרבה זמן, זאת אומרת למשוך את זה על פני 3 חודשים רק כדי להעביר מסמך ממקום למקום.
עודד פלר: אנחנו סבורים שבעניינים האלה אם תוך 14 ימים לא החל הטיפול צריך לשקול את השחרור.
עודד פלר: אם תוך 45 ימים לא ניתנה החלטה כפי שמקובל בדין הישראלי לגבי מתן החלטה על ידי רשויות המינהל, צריך לשחרר את האדם.
עודד פלר: צריך לתת החלטות, להעריך את הדבר הזה, להעמיד את הצוות המתאים ולבדוק את הדברים.
מיכאל בן-ארי: את כל המשאבים של מדינת ישראל צריך להשקיע רק בזה עכשיו, לא לעשות שום דבר אחר.
עודד פלר: סעיף קטן (7) הוא הלו"ז של הצעת החוק.
עודד פלר: זאת בעצם המטרה הגדולה של הצעת החוק הזאת.
עודד פלר: סעיף קטן (7) הוא סעיף שמאפשר להחזיק אנשים בתקופת מינימום של 3 שנים.
עודד פלר: חריגה קיצונית כזאת אנחנו לא מכירים משום מקום.
עודד פלר: לא בדין הישראלי, לא במשפט הבינלאומי.
עודד פלר: זאת חריגה קיצונית מהכלל שלפיו חירותו של אדם היא זכות יסוד ויש לבחון את שחרורו מעת לעת.
עודד פלר: אם המעצר מתארך ללא תכלית יש לשחרר אדם.
עודד פלר: חוק הכניסה לישראל קובע שככלל אם אתה לא מצליח לגרש אדם לא משום שהוא לא משתף איתך פעולה או משום שהוא לא מוסר את זהותו אלא כי הוא לא יכול, אפשר להמשיך להחזיק אותו במעצר.
עודד פלר: המדינה לא יכולה לגרש אדם לאריתריאה.
עודד פלר: אם אתה לא יכול לגרש אדם, תשחרר אותו, אין שום סיבה להחזיק אותו במעצר.
עודד פלר: מהבחינה הזאת אנחנו סבורים שבעניין הזה צריך לדבוק בכלל שנקבע בחוק הכניסה לישראל שמדבר על 60 ימים.
עודד פלר: התכלית של המעצר של אותו אדם לא נועדה לטפל בו, אלא להרתיע אחרים, זאת אומרת תחזיק אותו במעצר 3 שנים כדי שאחרים לא יבואו.
עודד פלר: גם סעיף קטן (ג) קיים בחוק הכניסה לישראל, אבל בנוסח קצת שונה.
עודד פלר: אנחנו חושבים שמותר לקבוע שאם אדם לא משתף פעולה, מסכן את ביטחון המדינה או את שלום הציבור אפשר לא לשחרר.
עודד פלר: סעיף קטן (ג)(3) הוא סעיף חריג לכלל הקבוע במשפט שלפיו אדם נושא לעולם רק באחריות אישית.
עודד פלר: אדם לא יכול להיענש אלא על מעשיו שלו בלבד, לא על מעשיהם של אחרים.
עודד פלר: מה שקובע סעיף קטן (ג)(3) שגם אם מתקיימות עילות שחרור, ממונה ביקורת הגבולות לא ישחרר אדם אם הוגשה לו חוות דעת שבמקום ממנו האדם בא מתקיימת פעילות נגד מדינת ישראל.
עודד פלר: אמר פה חבר הכנסת בן-ארי שיש תאים של אל-קאעידה בסודאן.
עודד פלר: תאים של אל-קאעידה יש גם בלונדון ובפריז.
עודד פלר: יש בכל מיני מקומות בעולם.
עודד פלר: אפשר להכריז שמי שבא מלונדון.
מיכאל בן-ארי: היא הנותנת.
מיכאל בן-ארי: כשבריטניה לא נזהרה ועשתה מה שעשתה בחופש הגבולות שלה, היא הגיעה למה שהיא הגיעה היום.
מיכאל בן-ארי: אנחנו מסרבים להגיע למצב הזה שהתאים של אל-קאעידה בסודאן יהפכו להיות תאים של אל-קאעידה בכפר שלם ובשכונת שפירא.
מיכאל בן-ארי: לזה אנחנו מסרבים להגיע.
מיכאל בן-ארי: מה שאמרת היא הנותנת, היא הסיבה.
מיכאל בן-ארי: יקיריי, אנשי זכויות האדם, כדאי שתבואו ותראו את המצב של זכויות האדם של אנשי דרום תל-אביב שאיבדו את מקום עבודתם, את המצב של האישה שנזרקה מהבית שלה כי היא שילמה שכר דירה של 2000 שקל ועכשיו מכניסים לשם מסתננים ב-3500 שקל, את העובדה שהדבר היחיד שהאנשים האלה יכולים לעשות זה לעבוד בניקיון ובסבלות בשוק, כאשר גם את השקלים האלה הם לא יכולים להביא הביתה.
מיכאל בן-ארי: קצת רחמנות, קצת זכויות אדם גם ליהודים שלנו.
מיכאל בן-ארי: תיקחו לתשומת ליבכם את הנקודה הזאת.
מיכאל בן-ארי: גם ליהודים מגיעות זכויות אדם.
עודד פלר: אנחנו כמובן חושבים שגם ליהודים וגם לאחרים מגיעות זכויות אדם.
עודד פלר: אנחנו סבורים שבעניין הזה זאת חריגה מהכלל הזה שבו אדם נושא באחריות אישית.
עודד פלר: מדובר בסמכות דרקונית שאומרת שגם אם חלפו 3 שנים תוכל להמשיך ולהחזיק אדם במעצר.
עודד פלר: לא מדובר בדבר חדש.
עודד פלר: זאת פרקטיקה שהייתה נהוגה בתחילת בואם של מבקשי המקלט מסודאן בישראל.
עודד פלר: בתקופה מסוימת המדינה החליטה שהיא לא משחררת אף אחד כי כולם מסוכנים, כי סודאן היא מקום מסוכן ולא משחררים אף אחד.
עודד פלר: השב"כ הגיש חוות דעת לבית הדין למשמורת על מקום שבו מתנהלת פעילות עוינת.
עודד פלר: זה פשוט לא נכון.
עודד פלר: לא התגלה שרוב רובם של האנשים האלה מסוכן לישראל.
עודד פלר: הכלל הוא אחריות אישית.
עודד פלר: אם אדם מסוכן, שזה מה שקבוע בסעיף (ג)(2), לא צריך לשחרר אותו.
עודד פלר: אתה לא יכול לקבוע שאדם מסוכן רק בגלל שבמקום שממנו הוא בא מתקיימת פעילות.
סער פאוקר: אנחנו תומכים בהצעת החוק.
סער פאוקר: אנחנו תומכים במה שאמר חבר הכנסת בן-ארי לגבי התופעה של דרום תל-אביב.
סער פאוקר: יש מספר לא גדול של חקלאיים שמעסיקים מבקשי מקלט, במיוחד באזור רמת הנגב, באזור שסמוך למתקן המשמורת ובאזורים אחרים שמעסיקים מבקשי מקלט אחרי שאושר שהם אנשים שהם לא מסוכנים מבחינה ביטחונית.
סער פאוקר: החשש שלנו הוא שהעילות כפי שמנוסחות בסעיף 30א מצומצמות מידי ועלולות לפגוע.