GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה קייזר: מצד אחד בחוק העו"סים בסעיף 6(א) הם רשאים לקבוע שתפקיד ומשרה שרק בחלקה הינה עיסוק בעבודה סוציאלית יהיה רשאי גם מי שאינו עובד סוציאלי לעשות, ומאידך, בכל ההצהרות של איגוד העו"ס הם כותבים באופן מפורש שמיפוי עיסוק של עו"ס טיפול באסיר צריך להיות מוגדר באופן חקיקתי כייחודי לעובדים סוציאליים.
דנה קייזר: בזה הם בעצם שומטים את הקרקע תחת הסעיף הזה.
דנה קייזר: במקום הזה אני מאוד מודאגת.
דנה קייזר: אני חושבת שהדאגה הזאת אינה קשורה למה שאתה כמנכ"ל הרשות עשית אי פעם.
דנה קייזר: לעניין הזה אין לי שום טענה.
דנה קייזר: הרשות לשיקום האסיר היא ביתם הטבעי זה נכתב בנייר העמדה שהעברתי לך כהעתק והעברתי ליושב-ראש הוועדה.
דנה קייזר: הרשות לשיקום האסיר היא ביתם הטבעי של הקרימינולוגים השיקומיים.
בתיה ארטמן: אנחנו השתכנענו.
דנה קייזר: אתם השתכנעתם ברמת ההצהרה.
דנה קייזר: זה יופרט לעמותות.
דנה קייזר: בעמותות הם יגידו שהם עובדים לפי תקשי"רים אחרים.
דנה קייזר: אני יודעת בדיוק מה הולך לקרות.
דנה קייזר: הולך לקרות הבלבול והדיבור ב-200 אלף קולות.
דנה קייזר: אני רוצה שהדבר הזה יוגדר בחקיקה ראשית גם לגבי מי שיועסק בעמותות, לא רק לגבי מי שישב במינהלת המצומצמת שאתם מתכננים להקים.
דנה קייזר: הכל הולך להיות מופרט.
דנה קייזר: ממילא הזכויות של עובדי קבלן נפגעות עד עפר.
דנה קייזר: הקרימינולוגים החברתיים השיקומיים עובדים לפי תנאים הרבה יותר גרועים בגלל תנאים של המחר.
דנה קייזר: בהסתדרות קשה לנו להשיג ייצוג מקצועי כי מספרנו אינו גדול.
דנה קייזר: בתוך כל הדבר הזה משרד הרווחה חוגג.
דנה קייזר: מצד אחד אומר ככה, מצד אחר אומר אחרת.
דנה קייזר: קרימינולוג חברתי שיקומי הוא אדם שזכויותיו המקצועיות נרמסות חדשות לבקרים.
דנה קייזר: לא ייתכן שההגנה הזאת לא תבוא לידי ביטוי באופן חד משמעי לגבי עובדי העמותות ולגבי העובדים ברשויות המקומיות בחקיקה הראשית.
בתיה ארטמן: השתכנענו.
בתיה ארטמן: יש לנו הצעה.
חגית לרנר: היה כאן בדיון הקודם עו"ד הרן רייכמן.
חגית לרנר: הוא דיבר על הצורך.
חגית לרנר: האמת היא שזאת הצעה מאוד קטנה לתיקון.
חגית לרנר: בסעיף 3(ב) צריך לתת כותרת לסעיף שתתאים לדברי ההסבר.
חגית לרנר: צריך לכתוב עצמאות שיקול הדעת כדי לשמור על הקוהרנטיות בין מה שנאמר בסעיף ובין דברי ההסדר.
חגית לרנר: אני יודעת שההצעה הועלתה, אני לא יודעת אם היא נדונה והוחלט לגביה.
בתיה ארטמן: במשרד הרווחה יש הרבה מאוד בעלי תפקידים עם סמכויות חקיקתיות מאוד נרחבות, כמו העובדים הסוציאליים - מה שהיה בעבר פקידי סעד - שיש להם שיקול דעת.
בתיה ארטמן: בכל החוקים מופיעה העצמאות שלהם בצורה הזאת שהם המנחים המקצועיים, כאשר ההסמכה של כל העובדים שלהם נעשית על ידי השר.
בתיה ארטמן: ההנחיות המקצועיות ניתנות על ידי מי שעומד בראש המערכת, אם זה פקיד סעד ראשי לחוק נוער, פקיד סעד ראשי לענייני חוסים או פקיד סעד ראשי לסדרי דין.
בתיה ארטמן: הפירוש של זה הוא ששיקול הדעת שלו הוא בלעדי, אף אחד לא יכול להתערב בשיקול הדעת.
בתיה ארטמן: אנחנו קובעים בסעיף 3(ב) שבראש הרשות יעמוד מנהל הרשות, כאשר עובדי הרשות יפעלו לפי הנחיותיו המקצועיות.
בתיה ארטמן: אם את רוצה שתהיה כותרת שתבהיר הנחיות מקצועיות או כפיפות להנחיות מקצועיות זה בסדר, אין לי שום התנגדות, אבל הנושא הזה מעוגן כרגע בחקיקה.
בתיה ארטמן: הדבר הזה מעוגן גם לגבי בעלי תפקידים שיש להם סמכויות הרבה יותר נרחבות והרבה יותר משמעותיות, כמו להוציא ילד מהבית בצו חירום, שזה הרבה יותר משמעותי מאשר להגיש תכנית שיקום.
חגית לרנר: מאחר ואנחנו מייצגים אסירים בוועדות שחרורים יוצא לנו לעבוד הרבה מאוד מול הרשות.
בתיה ארטמן: כפי שהיא היום.
בתיה ארטמן: במשרד שלנו יש הנחיות לגבי כפיפויות של שיקול דעת.
בתיה ארטמן: יש את המדריך ואת מי שאחראי עליו.
בתיה ארטמן: בסופו של דבר הם צריכים לבצע את ההנחיות.
בתיה ארטמן: זאת צורת עבודה שונה ממה שהיה עד היום.
חגית לרנר: אני לא נכנסת לסוגיות האלו.
חגית לרנר: הבעיה העיקרית שאנחנו רואים זה החשש שהמשרד באופן כללי יכפיף את שיקול הדעת של הרשות לגורמים אחרים במשרד.
בתיה ארטמן: כתוב פה שמי שקובע את ההנחיות המקצועיות הוא מנהל הרשות.
חגית לרנר: גם דברי ההסבר אומרים את זה.
חגית לרנר: אני לא מתווכחת עם דברי ההסבר, אני רק חושבת שצריך לתת לדברי ההסבר ביטוי בכותרת הסעיף.
חגית לרנר: הייתה סוגיה בדיון הקודם שהתייחסה לשאלה איך ראש הרשות לשיקום האסיר יכול להתייחס או לא להתייחס להמלצות של גוף אחר של משרד הרווחה.
חגית לרנר: צריך להיות ברור שלרשות לשיקום האסיר בתוך משרד הרווחה יש עצמאות אל מול גופים אחרים של משרד הרווחה.
חגית לרנר: זה כתוב בדברי ההסבר.
בתיה ארטמן: לגבי בעלי סמכויות זה הנוסח.
בתיה ארטמן: את ההנחיות המקצועיות נותן הגוף המקצועי.
בתיה ארטמן: מבחינתנו כאן זה מנהל הרשות.
בתיה ארטמן: לא כותבים שבתוך המשרד אחד יעשה מה שהוא רוצה ואחר יעשה מה שהוא רוצה, אלא מעגנים את זה בצורה כזאת.
בתיה ארטמן: אם את רוצה לשכלל או לתת לזה כותרת בסעיף (ב)..
חגית לרנר: כתוב בדברי ההסבר שמוצע לקבוע כי בראש הרשות יעמוד מנהל.
חגית לרנר: .
בתיה ארטמן: אין לי שום בעיה לחפש כותרת משנה לסעיף הזה.
בתיה ארטמן: זאת הייתה הכוונה של הסעיף.
דנה קייזר: יש משהו מטעה בכל ההשוואות שאתם עושים לגבי נהלים שההיקש ביניהם לא ברור.
דנה קייזר: זה יוצר מצב של עמימות.
בתיה ארטמן: אני לא מבינה למה את מתכוונת.
בתיה ארטמן: אמרתי לערבב בין סמכויות?
בתיה ארטמן: לא אמרתי.
בתיה ארטמן: אמרתי שיש כאן גוף שיהיה חלק ממשרד הרווחה.
בתיה ארטמן: מי שעומד בראשו יהיה המנהל.
בתיה ארטמן: הוא הגוף המקצועי הראשי.
בתיה ארטמן: הוא זה שמנחה את העובדים ואף אחד לא מתערב בשיקול דעתו.
בתיה ארטמן: אמרתי שאם אתם רוצים הבהרה בכותרת משנה, אנחנו נחשוב על הבהרה ונעשה את זה כי זאת המטרה השלנו.
בתיה ארטמן: סעיף 23 בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים התשמ"א-1981, בתוספת הראשונה, בפרט (כט), במקום "בסעיף 18" יבוא "בסעיף 3(ב)".
בתיה ארטמן: זה התאמה לקבלת מידע מהמרשם הפלילי למנהל שמופיע היום בסעיף 3(ב).
בתיה ארטמן: פרק ו' - תחילה 24(א) תחילתו של פרק זה, למעט סעיפים 26,27(ג) ו-28, ביום ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012), ואולם רשאי השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הכנסת, לדחות בצו את מועד התחילה האמור ובלבד שלא יהי המאוחר מיום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012) (בפרק זה – יום התחילה).
בתיה ארטמן: (ב) תחילתם של סעיפים 26,27(ג) ו-28 ביום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011).
בתיה ארטמן: 25.
בתיה ארטמן: ביום התחילה – (1) הרשות שהוקמה בחוק הרשות לשיקום האסיר כנוסחו ערב יום התחילה (בפרק זה – הרשות הקודמת) - תחדל להתקיים; (2) כל מינוי אשר נעשה מכוח חוק הרשות לשיקום האסיר לפני יום התחילה – בטל.
בתיה ארטמן: 26(א) השר רשאי להורות כי עובד אשר ערב יום התחילה היה עובד קבוע של המטה או המחוזות של הרשות הקודמת, יהיה עובד משרד הרווחה והשירותים החברתיים (בפרק זה – המשרד), החל ביום התחילה או במועד מוקדם יותר שהורה עליו.
בתיה ארטמן: (ב) על אף האמור בכל דין, עובד הרשות הקודמת שעבר למשרד כאמור בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – עובד עובר), לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל המעבר.
בתיה ארטמן: (ג) כל הזכויות ותנאי העבודה שהיו לעובד עובר, כדין ובהתאם להוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ערב יום המעבר למשרד, יישמרו לו ויראו אותם כזכויות ותנאי עבודה הנובעים מעבודתו כעובד המדינה.
בתיה ארטמן: 27(א) כל הנכסים, החובות וההתחייבויות שהיו של הרשות הקודמת ערב יום התחילה, יהיו החל ביום התחילה לקניין המדינה, בכפוף להוראות סעיף 42(ג).
בתיה ארטמן: (ב) כל תביעה של הרשות הקודמת או נגדה, שהייתה תלויה ועומדת ערב יום התחילה, וכל עילה לתביעה כאמור שהייתה קיימת באותו מועד, יוסיפו לעמוד בתוקפן ויראו אותן כאילו הן של המדינה או נגדה, לפי העניין.
בתיה ארטמן: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי השר לקבוע בצו כי נכסים, חובות והתחייבויות מסוימים שיקבע, יהיו לקניין המדינה לפני יום התחילה, במועד שיקבע.
בתיה ארטמן: (ד) בסעיף זה "נכסים" – לרבות זכויות.
בתיה ארטמן: 28(א) בתקופה שמיום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) עד יום התחילה (בסעיף זה – תקופת הביניים), תהיה כל התקשרות של הרשות הקודמת טעונה גם אישור של חשב המשרה.
בתיה ארטמן: (ב) על אף הוראות פרק זה, רשאי השר לקבוע, בצו, כי בתקופת הביניים יבוצע תפקיד מהתפקידים המוטלים על הרשות או על עובדיה לפי כל דין, בין באופן כללי ובין לעניין מסויים, בידי עובד המשרד, באופן ובתאנים שיקבע.
בתיה ארטמן: סעיף 23 עושה התאמה למי שזכאי לקבל מטעם המרשם הפלילי.
בתיה ארטמן: היום מנהל הרשות מנוי בסעיף 3(ב), לכן יש תיקון והפניה אליו.
בתיה ארטמן: התחילה של פרק זה, למעט סעיפים 26,27(ג) ו-28..
אמנון כהן: החוק היה אמור להיכנס בינואר 2011.
אמנון כהן: מכיוון שאנחנו עוד לא יודעים מתי הוא ייכנס לתוקף, התאריך יהיה בהתאמה.
אמנון כהן: כרגע לא קובעים.
אמנון כהן: ביום שנאשר את זה תהיה שנה להיערך כמו שרצו בחקיקה עצמה.
בתיה ארטמן: הסעיפים האלה מאפשרים מעבר של עובדים מהרשות להיות עובדי מדינה ולבצע את תפקידי הרשות - למרות שהיא עוד לא התבטלה - גם בתור עובדי מדינה.
בתיה ארטמן: אותו דבר לגבי נכסים.
בתיה ארטמן: נעביר נכסים שקיימים, כמו ההוסטלים, לרשות המדינה עוד לפני.
בתיה ארטמן: כמובן שכל התביעות וההתחייבויות של הרשות יעברו להיות התחייבויות של המדינה.
אמנון כהן: נצא מנקודת הנחה שזה ייכנס לפועל ב-1 בינואר 2012, כאשר ההיערכות תהיה עד דצמבר 2013.
בתיה ארטמן: לא יאוחר מ-2013.
בתיה ארטמן: בסעיף 26 עובדים קבועים של הרשות יכולים לעבור ולהיות עובדי מדינה עוד לפי שרש"א מתבטלת.
אמנון כהן: זאת אומרת במהלך השנה הזאת של ההיערכות, כשייחתם ההסכם.
בתיה ארטמן: לפני שמתבטלת הרשות הוא יכול להעביר את העובדים מהרשות להיות עובדי מדינה.
אמנון כהן: אם רוצים אפשר גם מיד.
אמנון כהן: זה תלוי בהסכם שייעשו.
בתיה ארטמן: הייתה כוונה שזה ייעשה לפני כן.
בתיה ארטמן: זה לטובת העובדים.
בתיה ארטמן: כל הסעיפים האחרים שהתחילה שלהם מוקדמת יותר תאפשר להם לעשות את העבודה שהם היו עושים בתור עובדי רש"א גם בתור עובדי מדינה.
בתיה ארטמן: 27(א) מדבר על הנכסים, החובות וההתחייבויות שהיו של הרשות הקודמת ערב יום התחילה שיועברו להיות ביום התחילה בקניין המדינה בכפוף להוראות סעיף 27(ג).
בתיה ארטמן: בסעיף 28 הדרישה היא שחשב המשרד ילווה את ההתקשרויות של רש"א.
בתיה ארטמן: סעיף (ב) קובע שאם עובד רש"א הפך להיות עובד מדינה הוא יוכל לעשות את התפקיד שלו גם בתור עובד מדינה.
מאיר אסרף: כל המטרה של סעיף 26 היא להצר את האפשרויות במו"מ.
מאיר אסרף: בהסכמים אחרים שקיימים בשירות הציבורי – אני מפנה את חברי מאגף השכר והסכמי עבודה להסכם נטלי בעניין העברת אחיות, לכל ההסכמים במערכת הבריאות בעניין העברת עובדים ממקום למקום, מבעלות לבעלות – יש 3 מסלולים.
מאיר אסרף: מסלול אחד זה שהעובד עובר, מסלול שני שהעובד יוצא עם כל תנאיו, מסלול שלישי שבמהלך שנתיים מיום המעבר יוכל אותו עובד שלא הצליח להשתלב בגוף החדש לעבור למסלול שמדבר על פרישה עם כל התנאים.
מאיר אסרף: מדובר כאן בזכות שקיימת בהסכמי עבודה אחרים.
מאיר אסרף: בנוסח של הצעת החוק הזאת מצרים את צעדנו ולא ניתן להגיע, לכאורה, להסכמות בנושא הזה.
אורי מקלב: באופן ישיר זה נמצא בסעיף?
מאיר אסרף: ממש באופן ישיר.
אורי מקלב: איפה אתה רואה את זה?
אורי מקלב: אני לא רואה את זה.
אורי מקלב: אני רק רואה שיש אפשרות.
בתיה ארטמן: להיפך, יש רצף.
בתיה ארטמן: הוא הופך להיות עובד מדינה.
מאיר אסרף: על אף האמור בכל דין, עובד הרשות הקודמת שעבר למשרד כאמור בסעיף קטן (א) לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל המעבר.
בתיה ארטמן: יש סעיף המשכי שאומר מה יקרה איתו.
אלי דהן: במקומות אחרים הם יצאו מתוך המדינה למקום מחוץ למדינה, לכן יש להם פרישה.
אלי דהן: פה אתם עוברים לתוך המדינה.
אלי דהן: הוא לא הולך לפרוש ואז לעבור לתוך המדינה.
מאיר אסרף: אני מכיר כמה הסכמים.
מאיר אסרף: הטיעון שמדובר בהפרטה הוא לא הטיעון הנכון כאן.
מאיר אסרף: העובדה שמפריטים מקום וזאת הסיבה שיש את המסלול הזה זה לא הטיעון שאני מכיר שהנחה את הצדדים לקבל את ההסכמות על המסלול הזה.
אורי מקלב: איזה תנאי פרישה אתה רוצה?
אורי מקלב: נניח שהוא לא היה ממשיך והוא היה פורש.
מאיר אסרף: אני מתנגד לחוק.
מאיר אסרף: אני רוצה שלפחות יתנו לנו את האפשרות לנהל מו"מ על התנאים כך שעובד שעובר למשרד, הגיע לתפקיד ולא הצליח להשתלב, תהיה לו האפשרות בשנתיים או ב-3 שנים לקבל החלטה שהוא רוצה לבחור במסלול ההוא.
בתיה ארטמן: לא מחזיקים בכוח אף עובד מדינה.
מאיר אסרף: יושב-ראש הוועדה שלח אותנו לנהל מו"מ.
מאיר אסרף: אותו סעיף מצר את הצעדים.
מאיר אסרף: לפי הנוסח האמור כל עוד המדינה דבקה בנוסח הזה יש שתי אופציות לעובד: או שקולטים אותו, או שלא קולטים אותו.
מאיר אסרף: או שהוא בוחר לעבוד, או שהוא מפוטר.
מאיר אסרף: המשמעות כאן היא פיטורי עובדים.
מאיר אסרף: אין כאן את הגמישות שיש במשרדי ממשלה אחרים כשעושים העברת בעלות על אותו עובד.
מאיר אסרף: אני לא מציב את זה כתנאי במו"מ.
מאיר אסרף: אני פשוט מעיר שהסעיף הזה לא מאפשר לנו להגיע להסכמות כפי שמקובל במקומות אחרים.
מאיר אסרף: הייתי רוצה שהממשלה תתייחס לעובדה שהם יכולים לשנות את הנוסח, כדי שנוכל לנהל מו"מ אמיתי.
מאיר אסרף: אם לא, הרי שזה לא מו"מ אמיתי.
מאיר אסרף: אם מכתיבים את תנאי העבודה בחוק זה לא מו"מ.
מאיר אסרף: השר רשאי להורות כי עובד אשר ערב יום התחילה היה עובד קבוע של המטה או המחוזות יהיה עובד משרד הרווחה.
מאיר אסרף: הכוונה היא רק לעובד קבוע.
מאיר אסרף: יש עובדים שמועסקים ברשות והם לא עובדים קבועים.
מאיר אסרף: אותו חוק גורם לפיטורים שלהם.
מאיר אסרף: השר רשאי זה לא השר חייב.
מאיר אסרף: השר יכול לבוא מחר ולהגיד שגם עובדים קבועים הוא לא מקבל.
מאיר אסרף: על זה יש לנו מה לומר.
מאיר אסרף: היינו רוצים שהנוסח של הסעיף ישתנה בהתאם לתנאים שיוסכמו במו"מ איתנו.
בתיה ארטמן: יש החלטת ממשלה בעניין.
מאיר אסרף: עם כל הכבוד להחלטת הממשלה, יש כנסת שאמורה לקבוע מדיניות עבור הממשלה ואמורה לעשות את זה.
מאיר אסרף: המשמעות היא שבמקום ללכת למכרז, השר, שאני מכבד אותו מאוד, יבוא ויחליט אם העובד הזה עובר או לא עובר.
מאיר אסרף: מבחינה חוקית יש לו סמכות לעשות את זה.
מאיר אסרף: נכון שיש הסכמים ותנאים נוספים שמדברים על קליטה, אבל החוק גובר.
מאיר אסרף: החוק קובע שהוא יכול לבחור שמקבץ מסוים של עובדים לא עובר.
מאיר אסרף: זה החשש שלנו.
מאיר אסרף: בדברי ההסבר מדובר על שינוי מבני שהמטרה שלו היא להועיל, לשפר את התקצוב, הוא לא מדבר על שינוי מבני שהמטרה שלו לפטר עובדים.
אורי מקלב: האם לפי הבנתך חלה חובה על השר ועל המשרד לקלוט את כל העובדים שירצו?
מאיר אסרף: זה לא שיטתי.
מאיר אסרף: יש לנהל מו"מ ולקבל החלטות לגבי כיצד ייעשה אותו שינוי מבני.
אורי מקלב: אם אתה אומר חייב פירושו של דבר שהשר יהיה חייב לקבל את כולם.
אורי מקלב: זה לא מו"מ.
אורי מקלב: הוא חייב.
אורי מקלב: אתה אומר שרשאי זה לא מספיק.
אורי מקלב: כשאתה נוקט במילה "חייב" זה אומר שהוא יהיה חייב לקלוט את כל העובדים.
אורי מקלב: זאת דרישה לגיטימית.
מאיר אסרף: זאת הדרישה שלי.
מאיר אסרף: מבחינת דיני עבודה למעסיק יש זכויות.
מאיר אסרף: יש לו זכות לפטר עובדים, יש לו זכות לקבל עובדים.
מאיר אסרף: יש הסכמי עבודה שקובעים שיש תנאים מסוימים.
מאיר אסרף: יש לנהל מו"מ עם ארגון העובדים.
מאיר אסרף: יש לדבר ולהתריע בפני העובד, לא לפטר או להביא לסיום העסקה בחוק.
מאיר אסרף: אם המטרה של החוק הייתה לפטר את כל עובדי הרשות שאינם קבועים, היה צריך לכתוב את זה בדברי ההסבר.
מאיר אסרף: זה לא מופיע בדברי ההסבר.
מאיר אסרף: גם לעובד שאינו קבוע יש זכות במקום העבודה להמשיך לעבוד.
מאיר אסרף: עוד דבר שיש ברקע זה העובדה שיש עובדים בהוסטלים שהם לא עובדים קבועים.
מאיר אסרף: אם מחר אתה מחליט שהשר יקבל אותם, אז נסללת בפניו הדרך להפריט את אותם הוסטלים.
מאיר אסרף: זה דבר שהיינו רוצים למנוע.
מאיר אסרף: לא היינו רוצים לראות מצב שבו יפוטרו עובדים.
מאיר אסרף: אנחנו רוצים להשאיר את כל עובדי הרשות.
מאיר אסרף: העמדה שלנו היא שלא יפוטרו העובדים.
מאיר אסרף: זאת העמדה שלנו במו"מ.
מאיר אסרף: זאת העמדה של ההסתדרות במו"מ.
מאיר אסרף: זה מבחינת הנוסח.
מאיר אסרף: כל הזכויות ותנאי העבודה שהיו לעובד עוברים בהתאם להוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
מאיר אסרף: זה חוק שממילא גובר לפי הפסיקה.
מאיר אסרף: אנחנו היינו רוצים שכל הזכויות שהיו לעובד מבחינת תפקידו, מבחינת שכרו, מבחינת מעמדו יישמרו בכפוף לאותה מגבלה של סעיף 29 שאנחנו מכירים.
מאיר אסרף: אתה לא יכול לקחת עובד שהיה עובד בכיר מאוד ברשות, שהכתיב מדיניות, ולהכתיב לו שהוא עובר לתפקיד בדרגה פחותה, כמו מנכ"ל רשות שעובר לתפקיד שהוא לא ברמה של קבלת החלטות אלא של ניהול מנהלה.
מאיר אסרף: זה דבר שהוא חשוב מאוד מבחינת איך שנראית הרשות, לא רק מבחינת יחסי עבודה.
מאיר אסרף: אם השר בא ומאשר העברה של עובדים, הרי שאותם עובדים מחויבים לעבור מכרזים.
מאיר אסרף: אותם עובדים שיעברו מכרזים יכול להיות שינצחו, יכול להיות שלא.
מאיר אסרף: אתה כאן פוגע בזכות של אותו עובד.
מאיר אסרף: בגלל זה אני חוזר לזכות לבחור במסלול של אחרי שעברתי, ראיתי שלא השתלבתי ויש לי זכות לפרוש בתנאים משופרים.
מאיר אסרף: אני לא מדבר על תנאים בסיסיים כי כאן המדינה רוצה לעשות רפורמה.
מאיר אסרף: כפי שראינו בחוק מינהל מקרקעי ישראל, במערכת הבריאות ובהרבה גופים אחרים העובדים לא יוצאים עם ידיים ריקות ולא יוצאים עם פיצויי פיטורים.
מאיר אסרף: העובדים האלה השקיעו את מיטב שנותיהם, את חייהם בשביל הרשות לשיקום האסיר.
מאיר אסרף: אנחנו היינו רוצים שהנוסח של הסעיף לא יהיה קשיח.
מאיר אסרף: היינו מבקשים שהוועדה תטה אוזן ותטה לב ולא תיתן לנוסח הקשיח הזה לעבור כמות שהוא, אלא תיתן לצדדים זמן לנהל מו"מ להגיע להסכמות ואחר כך לערוך את ההתאמות בסעיף.
מאיר אסרף: לא ייתכן שעובד שעבד את מרב שנותיו ברשות ייזרק אל הכלבים, יתעלמו ממעמדו שחשוב לא פחות משכרו.
מאיר אסרף: אם יש עובד בכיר שנמצא בתפקיד, אני לא רואה מצב שבו הוא הופך להיות כפוף למישהו שעד לפני יומיים היה מקביל שלו בתפקיד.
מאיר אסרף: לעניין תנאי העבודה אנחנו מקווים שבמו"מ נלבן את הכל ונגיע להסכמות.
רחל כרמל קפלן: אני לא יכולה להתעלם מהמנגינה שנלווית למילים של החוק הזה.
רחל כרמל קפלן: לא יאהבו את מה שאני אומר פה, אבל אני חוזרת לפגישתנו הראשונה במשרד הרווחה שבה אחד המשפטים הראשונים שנאמרו לנו הייתה שזאת הזדמנות להיפטר מכמה עובדים שלא מעוניינים.
רחל כרמל קפלן: אני לא מצטטת מילה במילה, אבל זה היה הכיוון.
רחל כרמל קפלן: ועד העובדים לא מבין מה זה להיפטר מעובדים.
רחל כרמל קפלן: כל העובדים פה או רוב העובדים פה נמצאים המון שנים, עושים עבודה בלי להסתכל על השעון.
רחל כרמל קפלן: בנו כאן יש מאין.
רחל כרמל קפלן: עכשיו אנחנו מדברים על להיפטר מעובדים?
רחל כרמל קפלן: אני לא מאמינה.
רחל כרמל קפלן: ככה בונים חברה?
רחל כרמל קפלן: ככה בונים רווחה?
אורי מקלב: אי אפשר לבוא לכאן ולהגיד דברים שאני לא מכיר.
רחל כרמל קפלן: ההצעה להיפטר מעובדים באה לידי ביטוי במבנה שנבנה באופן חד צדדי על ידי הנהלת רש"א ועל ידי הנהלת המשרד.
רחל כרמל קפלן: נתבקשנו לשבת ביחד ולגבש נייר עמדה.
רחל כרמל קפלן: נעשתה איזו שהיא עבודה חד צדדית בלי שיתוף הוועד לגבי שמות, תפקידים, איך ייראה המבנה הזה.
רחל כרמל קפלן: הוועד נתפש פה כגורם מאיים, לכן המילים והמנגינה כאן מאוד חשובים.
רחל כרמל קפלן: האם הוועד הוא אותם עובדים שראוי להיפטר מהם?
רחל כרמל קפלן: לא שאני חוששת למקור פרנסתי, אבל אני שואלת את עצמי מה זה להיפטר מעובדים, או מה המשמעות של כל החוקים האלה שהוסברו כאן כרגע.
רחל כרמל קפלן: האם אני, עובדת סוציאלית בהכשרתי שבאתי ממניעים אידיאולוגיים לתפקיד הזה לשקם אסירים ולהגן עליהם, אויב העם?
רחל כרמל קפלן: אני לא ראויה להיות שם?
רחל כרמל קפלן: אני יודעת בדיוק מה חושבים על התפקיד שלנו.
רחל כרמל קפלן: אני שואלת את עצמי מה שווה החוק הזה בלהגיד רשאי או לא רשאי.
רחל כרמל קפלן: אני לא מבינה את העניין כאן.
רחל כרמל קפלן: מדובר פה בדיני נפשות.
דנה קייזר: בהמשך לדברים של רחל אני רוצה לציין את העניין הזה של העדר השקיפות שעולה כחוט השני לאורך כל הצעת החוק ולאורך כל הדיונים בה.
דנה קייזר: לכל דבר שאנחנו מעלים, לכל סייג, לכל שאלה, לכל חשש, לכל דאגה יש תשובה.
דנה קייזר: זה נמצא בתקנה הזאת, מופיע בנוהל ההוא, בתקנות כאלו, בנהלים אחרים, זה דומה לחוק אחר, זה דומה לחוק שלישי.
דנה קייזר: החוקים האלה שזה דומה להם לא הועלו לפורטל הוועדה כחומר רקע.
דנה קייזר: אני הייתי בעוד דיוני חקיקה בוועדות אחרות ובוועדה הזאת.
דנה קייזר: טבעי שיהיה חומר רקע שיוצג בפני כל השאר.
דנה קייזר: אומרת כאן עורכת הדין ממשרד הרווחה שזה בדומה לחוק שמסמיך עובדים סוציאליים.
דנה קייזר: אני רוצה לראות את החוק הזה.
דנה קייזר: אני לא צריכה לשבת ימים כלילות מהזמן המועט שיש - הפעילות שלי היא התנדבותית - ולחפש באינטרנט את מה שאמור להיות שקוף כבדולח.
דנה קייזר: הדבר הזה לא נעשה בצורה מוסדרת.
דנה קייזר: יתירה מזאת, שינויים מדיון לדיון לא באים לידי ביטוי.
דנה קייזר: מה שקיבלנו היום זה גם מה שראיתי לפני חודש.
דנה קייזר: היה כאן דיון שנעדרתי ממנו.
דנה קייזר: אני לא יכולה להתעדכן.
דנה קייזר: זה לא בא לידי ביטוי בנוסח שמועלה בפורטל הוועדה.
דנה קייזר: נייר עמדה ששלחתי שהבהיר את כל העמדות שלי והיה חוסך לי הרבה מלל לא הועלה לפורטל הוועדה.
דנה קייזר: אני שואלת למה אני מגיבה.
דנה קייזר: אני עובדת בתוך ערפל.
אורי מקלב: על הדברים האלה אני לא יכול לענות לך בגלל שאני לא היושב-ראש הקבוע.
אורי מקלב: אני אביא את הדברים לידיעת היושב-ראש.
אמיר אסרף: סעיף 28(ב) מאפשר לעובדי משרד הרווחה לקיים פעילויות שאמורים לעשות עובדי הרשות לשיקום האסיר.
אמיר אסרף: השר רשאי לקבוע זאת בצו.
אמיר אסרף: על מנת לשמור על התנאים אני מבקש שהצו שמוציא השר יהיה באישור של ועדת הפנים.
אמיר אסרף: אני מניח שהוועדה תקדם את זה ותיתן לזה סדר קדימויות.
אמיר אסרף: הביקורת של הכנסת בקביעת המדיניות חשובה מאוד מבחינה ציבורית.
חיים אילוז איילון: מהישיבה הראשונה אני אומר שיש לי הערכה גדולה לחברי הוועד שעושים את העבודה בהתנדבות.
חיים אילוז איילון: החששות שלהם והרגשות שלהם מובנים.
חיים אילוז איילון: אין ספק שחוסר הוודאות מובן.
חיים אילוז איילון: דיברנו על הדברים האלה שנה שלמה.
חיים אילוז איילון: אני חייב להתייחס לעניין של המשמעת והחשש שעלה כאן.
חיים אילוז איילון: אנחנו פועלים בשקיפות הכי גבוהה שיכולה להיות.
חיים אילוז איילון: את כל התהליך ההנהלה קיבלה.
חיים אילוז איילון: הוועד, מסיבות שהצדקתי אותן, קיבל עמדה אחרת.
חיים אילוז איילון: היו ויכוחים מאוד נוקבים, אבל בהערכה.
חיים אילוז איילון: אני חושב שהוועד עושה את עבודתו נאמנה.
חיים אילוז איילון: לבוא לכאן ולהגיד שכל מה שנעשה נעשה בחוסר שקיפות או מתוך חשש שיפגעו במישהו אלה דברים שפוגעים בי באופן אישי, כי מאז שנכנסתי לתפקיד אחד הדברים המרכזיים מבחינתי היה הגנה על זכויות העובדים.
חיים אילוז איילון: אני חושב שבכל הדיונים שהיו לנו עם הנציבות, עם משרד הרווחה ועם האוצר אנחנו עושים את הכל בכדי שכמעט אף עובד לא ייפגע.
חיים אילוז איילון: אנחנו עושים את כל המאמצים שגם עובדים לא קבועים וגם אנשים שאין להם תפקידים בתוך המתווה החדש יקבלו תפקידים בתוך המסגרת של משרד הרווחה.
חיים אילוז איילון: יש מחויבות.
חיים אילוז איילון: היה משפט שמנכ"ל משרד הרווחה היה מאוד מחויב אליו לגבי כך שהוא שייתן מענה לכלל אוכלוסיית העובדים שלנו שלא ייפגעו.
חיים אילוז איילון: זה היה אחד התנאים שלנו להיכנס למו"מ.
חיים אילוז איילון: יש מו"מ פתוח שמדבר על הנושא של תנאי פרישה מועדפים למי שלא ירצה.
חיים אילוז איילון: יש כמובן הערות של מאיר אסרף שאפשר לבחון אותן ולדון בהן.
חיים אילוז איילון: אני אומר שהכל נעשה בשקיפות מלאה.
חיים אילוז איילון: כל העובדים מקבלים ממני באופן קבוע את כל המבנה הארגוני החדש.
אורי מקלב: מה שמר אסף והעובדים אומרים זה שאולי יש רצון טוב אבל הוא לא בא לידי ביטוי בחוק.
אורי מקלב: רצון טוב יכול להיות רצון טוב, אבל לא יכול להיות שהרצון הטוב לא יבוא לידי ביטוי בחוק עצמו.
חן דנוך: ברגע שתעברו לשירות המדינה יש עוד דרכים על פי תקשי"ר לווסת עובדים, להעביר עובדים.
חן דנוך: אתם לא לבד.
חן דנוך: אתה אומר שלעובדים יישמרו הזכויות.
חן דנוך: צריך להגדיר את זה מהבחינה של השכלת העובד, הניסיון של העובד והתפקיד שיוצע לו במסגרת החדשה.
חן דנוך: ראינו מקרים של עובדים שעובדים בדירוג העובדים הסוציאליים והם בכלל בהשכלה מינהלית.
חן דנוך: לא סביר שנעביר עובד as is אם הוא לא עומד בדרישות הסף של ההשכלה והניסיון בתקשי"ר.
אורי מקלב: כל העובדים יצטרכו לעבור מכרז?
חן דנוך: יש עובדים שלטעמי יעברו עם תפקידם.
מאיר אסרף: זה נושא למו"מ.
חן דנוך: כל הפרק שדיברת עליו כפוף למו"מ עם האוצר.
מאיר אסרף: הנוסח כפוף למו"מ?
חן דנוך: הנוסח לא.
חן דנוך: כמו שהוא אמר, אין רשאי כחייב.
מאיר אסרף: אני לא מדבר על הרשאי ועל החייב.
מאיר אסרף: אני מדבר על כך שהוא לא יהיה זכאי להטבות נוספות.
מאיר אסרף: זה לא מאפשר לנו לנהל מו"מ.
חן דנוך: ברגע שעוברים לשירות המדינה יש הרבה דרכים, הן במכרז פנימי, הן במכרז בין משרדי והן במכרז פומבי.
חן דנוך: יש דרכים של ויסות, יש דרכים של מעבר.
חן דנוך: יש המון דרכים שעובד שלא ימצא את עצמו במשרד יכול.
חן דנוך: זה בשונה מרש"א שהיה גוף סגור.
חן דנוך: כמובן שהכל כפוף לדרישות ההשכלה והניסיון.
אורי מקלב: נניח שעובד נקלט בשירות המדינה במשך שנה, הוא לא מוצא את עצמו שם וגם לא מוצא תפקיד אחר.
אורי מקלב: השאלה אם התנאים שהיו לו לפני שהוא נקלט יישמרו לו.
חן דנוך: זה חלק מהמו"מ.
חן דנוך: סביר להניח שעובדים בתפקידים קיימים שנמצאים במבנה הארגוני החדש יעברו.
מאיר שטרית: נשמח מאוד אם נציג שלכם יהיה במו"מ.
מאיר אסרף: הטיעון שלנו הוא שהנוסח של הסעיף לא מאפשר מו"מ על ההטבות שהן חלק בלתי נפרד.
אמנון כהן: איזה סעיף?
אורי מקלב: סעף 26.
מאיר אסרף: סעיף 26 מפריע.
מאיר אסרף: כתוב שלא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל המעבר.
מאיר אסרף: זה עניין של מו"מ.
בתיה ארטמן: בזמן המעבר הוא לא יהיה זכאי להטבות פרישה.
אמנון כהן: אנחנו נטפל בזה.
בתיה ארטמן: הסעיף הזה לא עומד בפני עצמו.
בתיה ארטמן: השר לא יכול לחייב אף עובד לעבור להיות עובד מדינה.
בתיה ארטמן: יהיו עובדים שיגידו שהם לא רוצים להיות עובדי מדינה.
בתיה ארטמן: הם יקבלו את כל ההטבות שלהם ואת כל מה שהם צריכים לקבל כמו כל עובד שמסיים את העבודה שלו במקום מסוים.
בתיה ארטמן: יהיו עובדים שירצו לעבור לשירות המדינה.
בתיה ארטמן: אם הם ירצו לעבור לשירות מדינה, יצטרכו באותה תקופה לשמור להם על רצף.
בתיה ארטמן: אם הם יאמרו שהם מוותרים על הרצף, שהם רוצים להתחיל מאותו יום זה מצב אחר.
אמנון כהן: העובד מקבל החלטה?
בתיה ארטמן: הסעיף הזה בא לטובת העובד.
בתיה ארטמן: הסעיף מכיר בתקופת העבודה שהוא עבד כעובד הרשות כאילו הוא היה עובד מדינה.
בתיה ארטמן: יש לו את רצף כל הזכויות.
בתיה ארטמן: מי שרוצה לעבור למדינה לא יקבל בזמן המעבר פיצויים.
בתיה ארטמן: אנחנו לא רואים בזה הפסקת עבודה אלא המשך עבודה.
בתיה ארטמן: הוא לא יוכל לקבל פיצויים ולקבל רטרואקטיבית הכרה כעובד מדינה.
בתיה ארטמן: במי שבחר לא לעבור למדינה אין שום פגיעה.
בתיה ארטמן: אומר מאיר שהוא רוצה לשמור זכאות למי שהחליט לעבור להיות עובד מדינה אבל אחרי שנתיים הוא אמר שהוא לא מסתדר, שלא נוח לו.
בתיה ארטמן: הוא רוצה שהוא יהיה זכאי לאותם תנאי פרישה שהוא היה זכאי להם אילו הוא היה פורש.
בתיה ארטמן: אנחנו אומרים שזה חלק מהמו"מ שוועד העובדים שותף לו.
בתיה ארטמן: אנחנו יודעים ששום דבר לא יעבור ולא יהיה בלי המו"מ והתוצאות של המו"מ.
בתיה ארטמן: מבחינתנו אין שום מניעה שבמו"מ הוא יעלה את הדרישות האלו ואם יתקבלו הן יתקבלו.
בתיה ארטמן: הסעיפים האלה בחוק לא מונעים את הדבר הזה.
אורי מקלב: נניח שהמו"מ יתפוצץ והחוק כבר התקבל.
אמנון כהן: לא יהיה מצב כזה.
אמנון כהן: החוק לא יעבור כל עוד לא סגרנו את מעמד העובדים.
אמנון כהן: סעיף 26 עדיין פתוח.
אמנון כהן: הוא לא נכנס לתוקף,הוא לא מאיים על אף אחד.
אמנון כהן: אלי, יש תאריך?
אלי דהן: ברגע שנחזור למשרד נזמן דיון כמה שיותר מהר.
אלי דהן: אנחנו רוצים וגם הם רוצים.
אמנון כהן: תן מועד.
אלי דהן: זה לא תלוי רק בי.
אמנון כהן: דיברתי עם הנציג הכי גבוה בהסתדרות שאמר לי שמי שמעכב את זה זה דווקא אתם.
אלי דהן: חבל.
אלי דהן: דווקא אתמול אמרו לי שזה לא אנחנו.
אלי דהן: אני לא מתעמת על הבסיס הזה.
אלי דהן: אנחנו נזמן דיון.
אמנון כהן: לשבוע הבא?
אלי דהן: כן.