GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה ביבי: כמובן שבכל דבר יש גם מקצה שיפורים.
אריה ביבי: אתה יודע את זה ממקומות אחרים.
אריה ביבי: מקצה שיפורים תמיד צריכים לעשות.
אריה ביבי: יש דברים שמפריעים לי, אבל לא ביום החג הזה אני אומר אותם.
אריה ביבי: נאמר אותם בפגישות אחרות.
אריה ביבי: ביום החג הזה נותר לי רק לברך.
אריה ביבי: אני מברך אתכם על זה שבכלל יש לכם זכות לגור בירושלים.
אריה ביבי: השיר אומר שיש לבבות שהם אבנים ויש אבנים שהם לבבות.
אריה ביבי: שאלתי באותה הרצאה אם הם ראו אי פעם אבן מדברת לבן-אדם.
אריה ביבי: בירושלים האבנים מדברות לבני אדם.
אריה ביבי: כשסיימתי היו הרבה מחיאות כפיים באולם.
אריה ביבי: כשירדתי מהבמה אמרתי שזה לא בשבילי, זה בשביל ירושלים.
אריה ביבי: מחיאות הכפיים משם מגיעות לכם.
אורי מקלב: חבריי סגני ראש העיר, ממלא מקום ראש העיר, חברי מועצה, סגנים לשעבר של ראש העיר, כל הצוות כאן, כל האורחים, אדוני ראש העיר, חברי חבר הכנסת אריה ביבי.
אורי מקלב: אדוני ראש-העיר.
אורי מקלב: אין ספק שזה יום חג ואתה מייצג את החג של ירושלים.
אורי מקלב: אין את הפריבילגיה הזאת לאף ראש עיר, אלא רק לך.
אורי מקלב: אנחנו נפגשים כאן עכשיו כבר שנה שלישית יחד איתך ביום ירושלים.
אורי מקלב: אנחנו מלווים אותך בפיתוח של ירושלים.
אורי מקלב: משנה לשנה אנחנו רואים את השינויים הרבים, את הקידום של ירושלים, את היופי של ירושלים שאתה עוזר לייפה אותה.
אורי מקלב: גם בדברים שהיו קטנים, כמו הרכבת קלה, אנחנו רואים את האור בקצה הרכבת.
אורי מקלב: חברי השדולה בירושלים עורכים היום סיור ברכבת הקלה.
אורי מקלב: אנחנו כבר רואים את החלק היפה.
אורי מקלב: אין ספק שיש הרבה דברים טובים שנעשים בירושלים.
אורי מקלב: רואים את זה ואתה משקיע בזה.
אורי מקלב: אנחנו שומעים על הדאגה לכלל האוכלוסייה של ירושלים, שמירה על ציוויונה של ירושלים.
אורי מקלב: אנחנו תמיד זוכרים שלירושלים יש עוד תוספת שלא קיימת באף מקום, בוודאי לא במינוח הזה שירושלים היא עיר הקודש.
אורי מקלב: היא חשובה לנו בעניין הזה.
אורי מקלב: לכל אחד יש את הרגשות שלו.
אורי מקלב: החוויות שלנו זה לא רק ההסתובבויות שלנו, אלא זה ההסתובבויות עם הסבים שלנו שהחוויות שלהם הן לא רק מ-1967 אלא חוויות הרבה יותר ותיקות.
אורי מקלב: כאשר מסתובבים עם הסבא בעיר העתיקה הוא מראה לך דברים של הסבא מלפני הרבה מאוד שנים, את הקשר שלך לירושלים שהוא שורשי.
אורי מקלב: בהר הזיתים קבורים סביי וסבים מלפני 120 שנה, 110 שנים.
אורי מקלב: גם מצד מקלב, שהמקור שלנו הוא לא ירושלמי אלא פתח תקוואי.
אורי מקלב: אנחנו באמת מוקירים לך טובה על כל מה שאתה עושה בירושלים.
אורי מקלב: אני רוצה לציין דברים שראיתי בתערוכה ואת מה שיש מעבר לתערוכה.
אורי מקלב: אין ספק ששכונות ירושלים צריכות חיזוק.
אורי מקלב: הרבה דברים עקרוניים נעשים במרכזים של ירושלים, כאשר בשכונות עצמן אנשים באים לגור.
אורי מקלב: אם ניקח למשל את הנושא של התחבורה הציבורית, אז ירושלים עדיין בעייתית.
אורי מקלב: האחוז הכי גבוה מקרב משתמשי התחבורה הציבורית בכל הערים בארץ הוא בירושלים.
אורי מקלב: אנחנו עדיין רואים ילדים שאפילו לא לומדים בקרוואנים אלא במכולות.
אורי מקלב: לא מדובר במכולה אחת, מדובר ב-2 קומות של מכולות.
אורי מקלב: אנחנו רואים את הדברים האלה.
אורי מקלב: אתה מצר על כך, אתה אומר את זה ואין ספק שהדברים האלה חשובים.
אורי מקלב: השיח המרכזי פה בכנסת זה הנושא של הבנייה בירושלים.
אורי מקלב: רואים הרבה פיתוח, לא רואים בנייה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהמדיניות הזאת היא לא המדיניות שלך.
אורי מקלב: זאת מדיניות שאנחנו מצרים עליה.
אורי מקלב: בנושא הזה יש קונצנזוס גם אצל מי שנמצא באופוזיציה.
אורי מקלב: חבר הכנסת שיושב לימיני נמצא גם לימין הדבר הזה.
אורי מקלב: רוב הבית תומך ומצר על כך שאין מספיק בנייה בירושלים, שעוצרים בירושלים, שכל בנייה בירושלים יש בה סלקטיביות, שצריך לקבל אישור מלמעלה אם כן מאשרים, לא מאשרים, יש דיון בוועדות עירוניות ומחוזיות שצריכות לקבל אישור, תאריכים, עיתויים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזה קודם כל חיזוק ירושלים, אבל מעבר לכך זה להשאיר את הירושלמים בירושלים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים לאפיין את ההגירה השלילית מירושלים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהגירה שלילית חותכת את כל הסקטורים בעיר ירושלים, כולל את הציבור חרדי שגם אם הוא נאחז במקומות שלא רואים אפילו מגורים, אחוז גדול ממנו עוזב את ירושלים.
אורי מקלב: אם אנחנו מדברים על דיור בר השגה, אז אדוני ראש העירייה, אני מביע את רחשי הציבור ואת רחשי הנציגים בתוך העירייה.
אורי מקלב: יש כמה תכניות שאנחנו רוצים לתמוך בהן.
אורי מקלב: אתה יודע שאנחנו לימינך בעניין של חיזוק ירושלים, בתקציב, במענק לירושלים, כולל יושב-ראש ועדת הכספים.
אורי מקלב: כולל חברים בשדולה ולא חברים בשדולה.
אורי מקלב: כולם תומכים בעניין הזה.
אורי מקלב: זאת צריכה להיות ירושלים מאוחדת, ירושלים של כולם, עיר שחוברה לה יחדיו.
אורי מקלב: גם דיור בר השגה צריך להיות לכל בני ירושלים, לכל אלה שהם דורי דורות בירושלים.
אורי מקלב: הקריטריונים האלה צריכים להתאים לכולם.
אורי מקלב: אני לא מעוניין להיתפס ביועצים משפטיים של ועדה מחוזית שיגידו שהקריטריונים לא שווים או סיבות כאלו ואחרות.
אורי מקלב: אנחנו רוצים באמת.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להביא אוכלוסייה חזקה לירושלים.
אורי מקלב: גם האוכלוסייה הזאת היא אוכלוסייה חזקה.
אורי מקלב: כל אחד תורם את חלקו בירושלים.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להמשיך על-מנת שהיא תוכל לגור בירושלים.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לתת לזה יד וגם ניתן לזה יד במישור המדיני ובמישור הפרקטי שלכם.
יעקב כחלון: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת מקלב, חבר הכנסת ביבי.
יעקב כחלון: אנחנו שואלים את עצמנו איך יהיה דיור בר השגה.
יעקב כחלון: בעוד שעתיים, שלוש תתכנס פה הוועדה המשותפת של ועדת הפנים והכלכלה ותגיד שאין רפורמה בבנייה אם לא שמים את הסעיף הזה.
אמנון כהן: זה כבר נאמר.
אמנון כהן: אמרנו שכל עוד לא נראה את הנושא הזה לא תהיה הצבעה על החוק.
יעקב כחלון: אני מציע שקרקעות מדינת ישראל יישארו בבעלות העם והתושבים, לא שיימכרו למרבה במחיר.
יעקב כחלון: זה דבר מאוד חשוב.
אורי מקלב: אנחנו ערים לדבר הזה ונאבקים על הנושא הזה.
ניר ברקת: אם לוקחים את נכסי המדינה בירושלים ומעבירים אותם לניהול ותכנון של העיר ירושלים זה פותר הרבה בעיות מדיניות, הרבה בעיות פוליטיות.
ניר ברקת: אנחנו מוכנים להציג מדיניות.
ניר ברקת: היום המדינה לא מסונכרנת עם היזמות של המערכת העירונית.
ניר ברקת: החזון שדיברנו לממש הוא צמצום פערים.
ניר ברקת: אנחנו תמיד נתקעים משום שהמדינה דורשת כסף במקום לתת לנו כסף.
אורי מקלב: אחד הנושאים שהיה אמור להגיע לוועדה ולהיות נדון בו זה סעיפים 168,169, שמדבר על תכנית מתאר.
אורי מקלב: אם מדברים על תכנית מתאר, אז רוצים להפקיע מהרשות להעביר את זה למחוז כדי שהיא תקבל את זה אחרי.
אורי מקלב: איך אפשר לבוא ולהגיד לירושלים שיש תכנית מתאר מחוזית ורק אחרי זה העירייה תדון?
ניר ברקת: אנחנו רוצים להאיץ את תהליך המכללות בירושלים, להרחיב אותן.
ניר ברקת: יש לנו את המכללה של עדינה בר-שלום , מכללה חרדית, שרוצה לצמוח מ-1000 ל-5000.
ניר ברקת: צריך להקצות לה קרקע.
קריאה: יש לה כבר 1200.
ניר ברקת: יש לנו את קריית אונו שרוצים לעלות לירושלים, ת מכללת שלם החדשה שרוצה להתפתח, לנדר שאנחנו צריכים למקם ולסנכרן.
ניר ברקת: עכשיו הקצינו למכון טל ולמכון לב.
יעקב כחלון: מכון טל קיבלו 64 מיליון שומה.
ניר ברקת: מה הבעיה?
ניר ברקת: כל המכללות האלו צריכות לשלם הון עתק למדינה במקום שהמדינה לא רק שתפטור אותן אלא תיתן להן סיוע להתמקם.
ניר ברקת: זה מצב שיכול להאיץ את העיר ירושלים מ-40 אלף סטודנטים ל-60 אלף סטודנטים.
ניר ברקת: המדינה גובה כסף.
ניר ברקת: אנחנו עובדים עם מנהלי המוסדות שצריכים לגייס עשרות מיליוני שקלים.
ניר ברקת: 50,60, 100 מיליון שקל צריך לשלם למדינה מהתורמים במקום שהמדינה תפטור אותם ותאיץ אותם הלאה.
ניר ברקת: למה?
ניר ברקת: כי המדינה רוצה לעשות כסף מכל מטר במקום לסייע ולתת להם תמריץ לבוא לירושלים.
אורי מקלב: האם הצבעתם על מקומות שאתם יכולים לבנות?
ניר ברקת: זה חוזר על עצמו בבתי ספר.
ניר ברקת: בכל מקום זה חוזר על עצמו.
ניר ברקת: אנחנו תקועים, כי המדינה דורשת כסף.
יעקב כחלון: אנחנו יכולים לתת דוגמה.
יעקב כחלון: סימנו לבר שלום שטח.
יעקב כחלון: פישר מספר שצריך להכניס את החרדים.
יעקב כחלון: אני יושב במינהל בבוקר וכשאני שואל אם הם מוכנים לסמן לה, הוא אומר לי מכרז.
יעקב כחלון: אני אומר שאין מכרז, החתימה כולה היא 10 שנים, אבל אז הם שואלים למה היא ולא מישהו אחר.
יעקב כחלון: אמרנו שאנחנו רוצים אותה כאן, את אלה כאן ואת אלה כאן.
יעקב כחלון: יש כאן עיוותים.
אריה ביבי: תגידו לנו היכן הוועדה הזאת – אני לא מדבר על ועדות אחרות - תוכל לעזור.
אריה ביבי: היושב-ראש הוא אדם מאוד קשוב.
אריה ביבי: תביאו לנו את הדברים.
אריה ביבי: אני מבטיח לך שאני, יושב-הראש והחברים נעזור.
אריה ביבי: מה שאני יכול זה בוועדה הזאת.
אריה ביבי: אנחנו נשמח לעזור.
יעקב כחלון: ביקשנו מהוועדה הזאת לדון על פי החלטת הנהלת העיר בנושא הזה של התחדשות עירונית.
יעקב כחלון: התחדשות עירונית זה מן מוסד, כמו מה שראש העיר דיבר בתחילתו בנושא החברתי שצריך לנהל בתוך אותו מרחב ישן שנבנה בשנות ה-50 ולקדם אותו למצב אחר.
יעקב כחלון: כיום הבניינים בשכונות, כמו קריית יובל, עיר גנים, קטמונים, חלק מרוממה הם בניינים שנבנו בשנים מוקדמות.
יעקב כחלון: לאותם בניינים יש מספר בעיות מרכזיות.
יעקב כחלון: הבניינים לא מוגנים נגד רעידות אדמה, אין לנו ממ"דים, לאנשים אין את הביטחון של איפה הם יחיו.
יעקב כחלון: יש לנו בעיה של שיפור איכות חיים.
יעקב כחלון: המודל הזה בא ואומר לקחת את המודל של בגין בשנת 1977, שבו בגין עשה את מה שנקרא שיקום שכונות, ולעשות שיקום שכונות פיזי, חברתי ברמות אחרות.
יעקב כחלון: ההתחדשות העירונית גורמת למספר דברים.
יעקב כחלון: היא גורמת לחידוש במלאי המגורים והגדלת ההיצע.
יעקב כחלון: על פי החוק – משרד השיכון מוביל את זה, תומך ועושה עבודה נפלאה - בכל מקום שיוכרז כהתחדשות עירונית כמות יחידות הדיור צריכה לגדול פי 3.
יעקב כחלון: בשבוע שעבר עברה כאן תכנית בכניסה לעיר.
יעקב כחלון: זה אחרי 7 שנים שבהן 60 יחידות דיור הפכו ל-220 יחידות דיור.
יעקב כחלון: כל בעל דירה שנכנס ב-50 מטר יצא ב-120 מטר.
יעקב כחלון: זאת אחת הדוגמאות.
יעקב כחלון: גם מרחיבים לאנשים את הדירות, גם גורמים לפינוי- בינוי לבניינים שאינם ראויים וגם מצופפים את השכונות ולא פוגעים בשטחים הציבוריים.
יעקב כחלון: היתרון הנוסף זה המרחב הציבורי החדש.
יעקב כחלון: באותה תכנית שאנחנו מדברים עליה, שנקראת תכנית המקשר, נוצרו 3 וחצי דונם שלא היו.
יעקב כחלון: הם משפרים ובונים את הרחובות מסביב באותו פרויקט.
יעקב כחלון: בכל פרויקט כזה הם בונים עבור העירייה את מבני הציבור.
יעקב כחלון: שם הם בונים בית כנסת, שלוחת מתנ"ס.
יעקב כחלון: התוצרים זה שירותים חברתיים טובים יותר, חיזוק המינהל הקהילתי, הבאת בתי ספר אטרקטיביים לעזור כי אנחנו מכניסים אוכלוסייה חדשה, שדרוג השירותים וטיפות חלב, לשכות רווחה.
יעקב כחלון: התדמית של השכונה משתנה, מחיר הדירות עולה באותה סביבה.
יעקב כחלון: ראו את זה ביהוד יפה ובקרית אונו.
יעקב כחלון: שם עשו פעולות מהסוג הזה.
יעקב כחלון: משרד המשפטים אישר שרק התכניות הציבוריות ייכנסו לוועדות הוד"לים.
יעקב כחלון: שם אפשר להאיץ את התהליכים.
יעקב כחלון: גם ההתחדשות העירונית בירושלים תיכנס לוד"לים.
יעקב כחלון: אז נוכל לראות קידום מאסיבי ואינטנסיבי של התכניות האלו.
עמית פוני: תכנית מתאר ארצית - תמ"א 35 - מחייבת את מוסדות התכנון לבחון את הצורך בדיור בהישג יד.
עמית פוני: כל תכנית להרחבה ניכרת זאת תכנית שהיא מעל 100 יחידות דיור.
עמית פוני: הנושא נכנס לתיקון חוק מינהל מקרקעי ישראל, שזה התיקון השמיני שעבר באוגוסט 2009.
עמית פוני: אנחנו פעלנו לאורו.
עמית פוני: בשנה וחצי האחרונות עבד צוות משותף לעיריית ירושלים ולרשות לפיתוח ירושלים בנושא של דיור בהישג יד.
עמית פוני: בחנו את הצורך.
עמית פוני: אנחנו מגדירים היום דיור בהישג יד במספר פרמטרים.
עמית פוני: הפרמטר הראשון הוא גודל יחידת דיור, לעודד בנייה של יחידות דיור קטנות, דירות 3 ו-4 חדרים, כשהיום השוק מכוון לדירות גדולות ודירות יוקרה.
עמית פוני: הזכאים שאנחנו מכוונים אליהם זאת אוכלוסייה צעירה ועובדת שאותה צריכים בירושלים, בלי חלוקה למגזרים.
עמית פוני: אין ספק שאנחנו רואים היום את ההגירה השלילית מירושלים.
עמית פוני: הרוב זה אנשים צעירים.
עמית פוני: אנחנו צריכים לעודד מגזר צעיר ועובד.
עמית פוני: הדבר השלישי זה נושא של מנגנוני פיקוח שקבענו והצענו כדי שהדירות יוקצו בשקיפות ציבורית נאותה עם מנגנון לחישוב מחיר הדירות.
עמית פוני: העירייה עשתה עבודה מאוד יפה שאושרה במועצת העיר לפני שנה.
עמית פוני: מאז אנחנו מנסים להתקדם.
עמית פוני: כמו שאמר ראש העיר אנחנו בדיונים מול משרד הפנים, מול משרד המשפטים, מול הוועדה המחוזית שרוצה יחד איתנו לקדם את המדיניות הזאת.
עמית פוני: פה אנחנו צריכים את עזרתכם ברפורמה על מנת לעגן את זה יותר בחקיקה.
עמית פוני: פה צריך לעזור לנו להגדיר את הכללים כדי שנוכל ליישם.
חביבה שפר: אני רוצה להתייחס לנייר העמדה של הכנסת ולדברי ראש העיר.
חביבה שפר: נייר העמדה מתייחס לניצול מטבי של הפוטנציאל הגלום במוקדי משיכה בעיר, כגון נחלים, פארקים ועוד.
חביבה שפר: ראש העיר דיבר על הצורך בשטחים ירוקים יעילים.
חביבה שפר: בשער העיר ירושלים נמצא נכס ייחודי לא בקנה מידה מקומי, לאומי אלא בקנה מידה בינלאומי.
חביבה שפר: על פי מומחים הוא יכול וצריך לשמש מנוף לירושלים, מנוף לניתוב העיר כיעד תיירותי, לעידוד התיירות, למיתוג העיר כעיר ירוקה.
חביבה שפר: מדובר באתר שבו חיק הטבע נמצא ממש על סף הבית, מוקף בשכונות צפופות של צפון ירושלים, של רוממה, סנהדריה, רמות ושכונות נספות מ-3 צדדים.
חביבה שפר: הוא נגיש ביותר לתושבי צפון העיר ומשמש היום אתר טבע עירוני, מקום חיוני לפעילות נופש עבור כל מגזרי האוכלוסייה – חרדים, דתיים וחילוניים.
חביבה שפר: הוא קריטי לשימור אוכלוסייה פלורליסטית ברמות ולפי חוות דעת של כלכלנים בעלי שם עולמי גם שימור האוכלוסייה הפלורליסטית של ירושלים בכלל.
חביבה שפר: ברמות חיים היום בשלום חרדים, דתיים וחילונים.
חביבה שפר: ראש העיר תומך ברצון התושבים לשמר את המקום כפתוח.
חביבה שפר: בינתיים התכניות, שחלקן מאושרות, למאות יחידות דיור בתוך רמות לא מקודמות.
חביבה שפר: לנו חשוב שביום חג זה שהכנסת עוסקת בהתחדשות עירונית בירושלים הוועדה תעשה את הכל כדי לקדם תכניות שהן חיוניות, זאת על פני פיתוח שטחים שהם מאוד נוחים לפיתוח אבל לא תורמים להתחדשות העיר.
עמרי שלמון: זה יום שיש לברך עליו ויש לברך בו.
עמרי שלמון: שמענו בבוקר את הראיון ברדיו עם ראש העיר.
עמרי שלמון: כשעליתי לירושלים נזכרתי כשהייתי בן 13 אחרי מלחמת ששת הימים, כשעלינו לבקעה עם משאית - עוד לא היו אוטובוסים - שלא הייתה ממוזגת.
עמרי שלמון: לאט לאט טיפסנו למעלה.
עמרי שלמון: זאת הייתה התרגשות גדולה מאוד למי שבא מהצפון.
עמרי שלמון: ירושלים היא עיר מאוד טעונה, מאוד מעניינת ומאוד מיוחדת.
עמרי שלמון: כמובן שאנחנו מברכים את העיר ביום חגה.
עמרי שלמון: אנחנו חשים בקדנציה הזאת של ראש העיר הזה בשינוי בתפישה של נושא השימור.
עמרי שלמון: זה הדגל שלנו, זה הנושא שלנו.
עמרי שלמון: ישנה הבנה, ישנה העמקה.
עמרי שלמון: אני חושב שראש העיר השכיל לשים את האנשים הכי טובים בראש החץ של תחום השימור.
עמרי שלמון: זה בא מתוך הבנה והפנמה לפוטנציאל הגדול שיש לשימור בירושלים.
עמרי שלמון: רשמתי פה הרבה מאוד נושאים.
עמרי שלמון: אני אתמקד אולי באחד או שניים.
עמרי שלמון: עיריית ירושלים מקיימת ועדת שימור סטטוטורית מאוד פעילה.
עמרי שלמון: יצא לי להשתתף בישיבה אחת.
עמרי שלמון: מאוד מאוד התרשמתי מרצינות הדיון ומהאינטרסים השונים שמוליכים את המשתתפים השונים.
עמרי שלמון: בסופו של דבר אנחנו צריכים לעשות יותר שימור בירושלים.
עמרי שלמון: הוועדה הזאת מהבחינה הזאת עושה הרבה.
עמרי שלמון: יש גם ימים שאנחנו יותר עצובים, אבל מתגברים עליהם.
עמרי שלמון: לנו בעיר ירושלים יש קרוב ל-100 פעילים מקרב הציבור, אנשים מובילים בתחום, אנשים שיקרים לעיר, שאוהבים את העיר, שמשתתפים בתוך פורום שנקרא ועדת השימור הציבורי של ירושלים.
עמרי שלמון: הוועדה הזאת מאוד פעילה בסיורים, בהרצאות, בהדרכות, בישיבות שהיא מקיימת בתוך עצמה, בדיון על תכניות, במתן חוות דעת.
עמרי שלמון: 100 פעילים בתוך תחום אחד זה דבר מאוד מאוד מבורך.
עמרי שלמון: הוועדה הזאת פעילה.
עמרי שלמון: יושב כאן איציק שווקי, שהוא המוטורולה שלנו בתחום השימור בירושלים, והסמנ"כלית של המועצה, חומי נורבשטרן.
עמרי שלמון: במסמך המדיניות ששמתם כאן על שולחננו לקחתם איזה שהוא משפט שלקוח מהשימור בעולם.
עמרי שלמון: ציינתם שהשימור במרכזי הערים צריך להיות לדיור לצעירים.
עמרי שלמון: לקחת רובעים ישנים.
עמרי שלמון: זה דבר שקיים בעולם.
עמרי שלמון: לפני הרבה מאוד שנים ראינו באנגליה, בתוך קבוצה שהיינו מה אפשר לעשות בתוך מרכזי הערים הוותיקים לטובת הצעירים ולטובת הסטודנטים .
עמרי שלמון: לי יש 2 בנות בירושלים.
עמרי שלמון: אחת גרה עם בן זוגה בנחלאות.
עמרי שלמון: פשוט חוויה.
עמרי שלמון: יש שם מלא צעירים מסביב.
עמרי שלמון: האמירה הזאת בתוך תכנית המדיניות של לקחת את המרכזים האלה, לשמר אותם באטרקטיביות שלהם כי הצעירים מחפשים את הקטן, את המיוחד, את המרכזי, את איכות החיים, אפשר להגיע באופניים.
עמרי שלמון: לא צריך חניות או לזהם, זה המודל שירושלים כרגע מוליכה.
עמרי שלמון: ראוי שהיא תהיה גם בעניין הזה בדיוק כמו בסינגפור.
עמרי שלמון: ראוי שהיא תוביל בתחום הזה.
עמרי שלמון: ירושלים, שהיא העיר האהובה ביותר בעולם, ודאי ובוודאי המפורסמת ביותר בעולם, צריכה להיות מודל לחיקוי, היא צריכה להוביל את נושא השימור בארץ כדי שנוכל בתוך כמה שנים להראות עיר שהיא מודל ולאוורר אותה בתחום השימור מחוץ למדינה על מנת שיהיה מודל כזה שכולנו נברך עליו וכולנו נשמח בו.
פפה: אני רוצה לברך אותך.
פפה: אני כבר 11 שנים מוזמן לכל מיני ישיבות פה, בדרך כלל בכל מיני עניינים שליליים או דקלרציות.
פפה: אף פעם לא הייתה הזמנה על-מנת לראות איך לקדם את ירושלים.
פפה: אני מברך על כך שאנחנו צריכים להסתכל על ירושלים על הצד החיובי, לא כל הזמן על אכיפה או אם קרה משהו.
פפה: יש שני דברים.
פפה: פה אמרו מה אנחנו יכולים לעשות.
פפה: אחד זה דיור בר השגה.
פפה: אין מישהו שמתנגד.
פפה: ההיפך.
פפה: כולם בעד דיור בר השגה.
פפה: אנחנו לא נצא מזה עד שלא תהיה חקיקה.
פפה: אנחנו אישרנו בירושלים 4 תכניות שעברו למחוזי.
פפה: כל עוד אין קריטריונים פוסלים את התכניות.
פפה: אני חושב שאתם צריכים להתערב.
פפה: לפי הראייה שלי ירושלים לא יכולה להתפתח כל עוד תכנית המתאר תקועה.
פפה: תכנית מתאר שנעשתה 10 שנים עם 200 אנשים, עם צוותות.
פפה: צריכים להגיד שאין מה לעשות איתה, או לאשר אותה על מנת שהציבור יוכל להביא התנגדויות.
פפה: אנחנו עובדים היום על תכנית לא דמוקרטית שלא הייתה אצל הציבור, הציבור לא אמר את עמדתו.
פפה: על בסיס זה אנחנו מנסים לקדם את העיר.
פפה: בזה אתם יכולים לעזור לנו.
אמנון כהן: היה סיור מחוץ לגדר.
אמנון כהן: גם אז דיברו על זה שיש תכנית מתאר שמתגבשת, עדיין תקועה, לכן אי אפשר לעשות שום דבר.
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, אתה ציינת שהאזרחים בל כורחם הופכים להיות עבריינים כי הם צריכים לתת בית למשפחות, אין תכנית, אין שום דבר איך לקבל ואז הם בונים והפקחים צריכים להיכנס, צריכים את המשטרה.
דלית זילבר: את תכנית המתאר לירושלים הוחלט להפקיד לפני כשנתיים.
דלית זילבר: היא עדיין לא הופקדה בפועל, אבל היא המדיניות והיא הכללים שנמצאים בעיר הזאת.
דלית זילבר: זאת אחת התכניות שגומרים לבנות עוד לפני שהיא הופקדה.
דלית זילבר: כל התכניות לשכונות וכל הגישה לתכנית המתאר מסמלות את העיר העתיקה, את הלב הפועם של ירושלים.
דלית זילבר: סביבה יש את העיר הקדומה וסביבה את העיר ההיסטורית של כל מה שנבנה עד 1948, עם כל הנושאים והסוגיות של השימור.
דלית זילבר: המעגל האחרון הוא המעגל של כל השכונות, כאשר כל שכונה יכולה להיות עיר בפני עצמה, בין 20 ל-50 אלף תושבים.
דלית זילבר: התכנית מתייחסת לכל הממדים.
דלית זילבר: אנחנו לא מדברים פה רק על דיור בר השגה ורק על מגורים, אלא על שכבות שונות, על אינטנסיביות, על עירוניות שאנחנו רוצים לקיים במרכז העיר, על עירוב שימושים של מסחר, מלונאות, מגורים, תעסוקה, עיר שתהיה תוססת ופעילה.
דלית זילבר: הזכרת את שכונת הבוכרים המפוארת.
אמנון כהן: מעניין אותי מה יהיה שם.
אמנון כהן: הלב שלי נצבט כשאני עובר שם ורואה מה השקיעו אבותינו.
דלית זילבר: זאת אכן שכונה שמאופיינת גם כשכונה היסטורית אבל גם שכונה שבעצם ההיסטוריה שלה היא היסטוריה יהודית, היסטוריה של בתים מפוארים שהיו של עולים בוכרים שהתיישבו כאן.
דלית זילבר: היום אחת התכניות הראשונות שהוועדה יחד עם המקומית קידמה זה איזו שהיא מדיניות שתשמור על האופי, תתייחס למרחב הציבורי ותיתן את הכבוד הראוי לשכונה.
דלית זילבר: זאת רק אחת מהדוגמאות.
דלית זילבר: יש לנו את רחביה, את נחלאות, שכונות שהן היסטוריות שצריכות לתת את התמהיל של השימושים.
דלית זילבר: מצד שני יש את השכנות האחרות, בין אם זה רמות, כמו שהוזכר קודם, גילה, הר חומה וכדומה ששם יש לנו את התוספת.
דלית זילבר: התכניות שמעבות את השכונות ומוסיפות מאסות של יחידות דיור, בעיקר תכניות של ממ"י ומשרד השיכון, נמצאות בהליכים מתקדמים מאוד.
דלית זילבר: אנחנו משוועים שיגישו לנו עוד תכניות.
דלית זילבר: כרגע כל התכניות האלו לא מעוכבות, הן מתקדמות בקצב מאוד טוב ונותנות מענה.
דלית זילבר: .
אמנון כהן: מה לוח הזמנים?
יעקב כחלון: תלוי לאיזו תחנה הן מגיעות.
אמנון כהן: אמרת שזה עדיין לא הופקד.
דלית זילבר: הרבה תכניות הופקדו, רק צריך לתת להן תוקף.
דלית זילבר: כל מה שמוגש נדון.
דלית זילבר: הוא בא לפני הוד"לים.
אמנון כהן: בסוף מה יהיה?
אמנון כהן: תגיע תכנית, תאושר ופועל לא תוכלו לבצע כי כבר בנו שם דברים אחרים ממה שכתוב בתכנית.
דלית זילבר: מדובר כרגע על עיבוי של השכונות.
דלית זילבר: עיבוי של מלחה, הר חומה אלה שטחים ריקים שרק מחכים.
אמנון כהן: מה עם שטחים בנויים שרוצים תכנית מסוימת?
אמנון כהן: עובדה בשטח זה שבונים.
ניר ברקת: זה הרבה פחות קורה.
אמנון כהן: הבנתי שמחוץ לגדר קורה מה שאתה רוצה.
יעקב כחלון: אנחנו צריכים תכנית כוללת במזרח ירושלים.
דלית זילבר: מה שנכון הוא לקדם את התכניות של השכונות הקיימות.
דלית זילבר: האתגר הגדול הוא בהן, כי אלו התכניות שאנחנו רוצים לצופף , להוסיף צעירים.
דלית זילבר: מדובר במגוון יחידות דיור, לא רק ביחידות קטנות.
דלית זילבר: ירושלים ידועה בזה שיש לה הרבה יחידות קטנות קיימות כבר היום.
דלית זילבר: צריך להוסיף לה יחידות, לא רק יחידות קטנות.
דלית זילבר: האתגרים הם לא רק ביחידות עצמן, אלא בתמהיל השימושים, בעירוב, במרחב הציבורי, במקום שהאנשים ירצו לגור, לחיות, לעבוד ולבלות.
יצחק פינדרוס: כמה נקודות שלדעתי מעכבות ואני חושב שהוועדה יכולה לסייע בנושא הזה של דיור בר-השגה.
יצחק פינדרוס: חלק גדול מהעיר היא עיר היסטורית.
יצחק פינדרוס: זה גורם למצוקה בדרך הבנייה ובצורה שאפשר לבנות.
יצחק פינדרוס: הנושא השני, כפי שאמר יושב-ראש המועצה לשימור אתרים, זה נושא השימור בירושלים שמקוים בדווקנות.
יצחק פינדרוס: זה גורם למחסור ביחידות דיור במרכז העיר.
יצחק פינדרוס: כשאתה יוצא לשכונות אז רק בשכונות מסוימות עברה התכנית.
יצחק פינדרוס: התכנית עברה בלי קריטריונים.
יצחק פינדרוס: אם הוועדה תיקח על עצמה להוביל את נושא הקריטריונים יחד עם משרד המשפטים – דרך אגב, הקריטריונים נפסלו גם במועצת ירושלים וירדו מסדר היום ברגע האחרון- ותשמור על האיזון, תשמור על הירוק, על האתרים, לא לבנות מה שהיה מעבר ל-1967 שחלקן הגדול זה שכונות מוכרות כמו רמת שלמה ופסגת זאב, נווה יעקב ורמות כדי להגיע לדיור בר השגה.
יצחק פינדרוס: .
יצחק פינדרוס: זה נראה לי פנטזיה.
יצחק פינדרוס: אם הוועדה תיקח את 4 הנושאים האלה ותעקוב אחריהם, אולי יש סיכוי שנגיע לאיזה שהוא דיור בר השגה.
אמנון כהן: נציגת משרד הבינוי והשיכון, איך את משתלבת בפאזל שלנו לפיתוח העיר, לשגשוגה?
עינת גנון: אני אחראית במשרד השיכון על הנושא של התחדשות עירונית.
עינת גנון: אני רוצה להגיב בעיקר לבקשה של סגן ראש העיר לגבי הוד"לים.
עינת גנון: בתחילת התהליך משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים העדיפו לא לכלול את התכניות להתחדשות עירונית בתכניות שנידונו בוד"לים.
עינת גנון: משרד השיכון התעקש על כך.
עינת גנון: כבר היום הכנסנו לתכנית שנקראת לה"ב שיידונו בוועדות המשנה, אם וכאשר יאושרו הוד"לים, תכניות להתחדשות עירונית.
עינת גנון: מדובר כרגע בתכניות שהן ביוזמה ממשלתית המשותפת לרשות המקומית.
עינת גנון: בירושלים.
עינת גנון: לצערי הרב, יכולנו לכלול ברשימה הזאת רק שתי תכניות.
עינת גנון: לצערי הרב, כפי שראש העיר אמר בתחילת דבריו, ירושלים לא מממשת את הפוטנציאל שלה גם בתחום הזה.
עינת גנון: לא מוגשות לנו מספיק יוזמות מהעירייה לקידום פרויקטים.
עינת גנון: יש לנו תקציב שאנחנו נותנים ורוצים לתת, אבל לא מוגשות לנו מספיק הצעות.
עינת גנון: אלה שכבר הוגשו והוכרזו על ידי הממשלה לא מקודמות, לטעמנו, בקצב הראוי.
עינת גנון: אני קוראת לעיריית ירושלים.
עינת גנון: .
יעקב כחלון: אם היינו מחליטים לבד הם היו כבר בנויות.
עינת גנון: אנחנו רוצים לעזור ורוצים לממן.
עינת גנון: אנחנו מושיטים את היד.
עינת גנון: אנא, תגישו כמה שיותר פרויקטים ואנחנו נשמח.
יוסי שכטר: אני רוצה לברך את ראש העיר ואת ממלא מקום ראש העיר.
יוסי שכטר: אני חושב שהפעילות שלהם למען העיר..
אמנון כהן: אמרו שזה לא מספיק.
יוסי שכטר: היא טובה ומצוינת, רק יש להם בלמים שלא קשורים בהם.
יוסי שכטר: אחת הבעיות הקשות אצלנו זאת בעיית הקרקעות.
יוסי שכטר: לפני שבועיים נפגשנו עם מנכ"ל ממ"י.
יוסי שכטר: שאלנו אותו מה הצפי שלו לקרקעות בירושלים.
יוסי שכטר: הוא אמר שלצערו אין לו קרקעות להציע בירושלים.
יוסי שכטר: זאת בעיה אחת.
יוסי שכטר: המשמעות אחר כך היא עליית המחירים וההגירה השלילית.
יוסי שכטר: הייתי רוצה להתייחס לדיור בר השגה.
יוסי שכטר: אנחנו היינו שותפים.
יוסי שכטר: אנחנו מברכים על הנושא הזה של דיור בר השגה.
יוסי שכטר: אנחנו מאמינים שזה באמת יכול להוזיל את הדירות.
יוסי שכטר: לצערנו, כל תכנית נתקעת ושום דבר לא יוצא לפועל.
יוסי שכטר: גם הנושא של התחדשות זאת בעיה.
יוסי שכטר: כפי שצוין, זה לא מתקדם.
יוסי שכטר: אני חושב שאת הנושא של ההתחדשות צריך לבחון, כי בסופו של יום אותו יזם, אותו קבלן לא יעשה דבר שהוא יפסיד כסף.
יוסי שכטר: בואו לא נאמר להרוויח, אבל אם הוא יפסיד הוא בטח לא יעשה.
יוסי שכטר: אני חושב שהגישה צריכה להיות לא רק על הצד של איך עושים את זה, אלא גם התגמול צריך להיות הרבה יותר טוב וגם שכנוע הציבור צריך ללכת לכיוון הזה.
יוסי שכטר: בסופו של יום כל אחד עושה לעצמו חשבון ושואל למה לו לעזוב, אולי מחר הוא יקבל יותר.
יוסי שכטר: חייבים על הנושא הזה לדון.
יוסי שכטר: אנחנו מברכים על המפגש הזה.
יוסי שכטר: אנחנו חושבים שירושלים מתקדמת - לא מספיק - ואנחנו רוצים להמשיך לבנות.
ניר ברקת: אני רוצה לברך על הדיון.
ניר ברקת: על האווירה, על הרצינות וגם על הנושאים שעלו.
ניר ברקת: אני רוצה להתייחס בקצרה לתכנית המתאר ותכנון שכונתי.
ניר ברקת: מסתבר שבירושלים יש יותר יוצא מהכלל מכלל, כולל צורת העבודה מול תכניות עבודה.
ניר ברקת: על תכנית המתאר עבדו 10 שנים.
ניר ברקת: היא אמנם חוקית סופית, עוד לא אושרה במתכונת הסטטוטורית המלאה, אבל אני יכול לומר שדה פקטו כלל הגורמים, כולל המדינה, העירייה, יזמים ותושבים מתייחסים אליה כתכנית הרבה הרבה יותר טובה מקודמותיה שעדיין לא אושרו סטטוטורית.
ניר ברקת: דה פקטו מה שקרה זה שכשאנחנו מסיימים תכנון, מעבירים אותו בוועדה, למרות שהוא לא הסתיים, כלל הגורמים מתחילים להסתנכרן עליה.
ניר ברקת: הדוגמה הכי טובה היא סילוואן.
ניר ברקת: סילוואן עם 657 מבנים, רק 6 חוקיים.
ניר ברקת: אחוז אחד חוקי.
אמנון כהן: כשתכנית לוקחת 10 שנים בינתיים בונים.
ניר ברקת: מה היינו עושים אם אנחנו היינו מחכים שזה יעבור את כל התהליכים?
ניר ברקת: למה לחכות?
ניר ברקת: בתהליכים שקורים בירושלים המציאות מדביקה את התכנון.
ניר ברקת: היו לנו תקופות שבהן אנשים היו בונים בצורה פרועה והתכנון היה מדשדש מאחור.
ניר ברקת: היום התכנון הוא לפני הביצוע וקל לנו יותר לנהל את העיר במתכונת זו.
ניר ברקת: הנושא השני הוא כל הנושא של דיור בר השגה.
ניר ברקת: חייבים לייצר חקיקה בנושא של דיור בר השגה.
ניר ברקת: הגענו לתהליך בשיתוף פעולה עם היזמים, עם הקבלנים.
ניר ברקת: אני רוצה להעיר הערה למשרד הפנים.