GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: חבר הכנסת לנדאו נהיה שר ובכל זאת צריך לקדם את הצעה.
ענת מאור: אני מתנגדת גם שהוועדה תסמיך את השלטון המקומי ואת עמותת אדם טבע ודין, עם כל הכבוד, אנחנו בית המחוקקים.
ענת מאור: נזמין לאותה הישיבה את הגורמים הנודעים בדבר, בוודאי שאי אפשר לעשות את זה בלי השלטון המקומי ובלי הירוקים.
ענת מאור: הם יגישו לנו הצעת חוק, כי אני חושבת שהפרוט הזה של מי הסתייג ומי לא זה מאד מקצועי אבל לא עוזר לנו להחליט.
ענת מאור: הצעת חוק שיהיו בה שני אלמנטים, אחד,
ענת מאור: לאחד את כל הסכמות הסכימו והתפשרו, והדבר השני איפה יש מחלוקות, ועל המחלוקת האלה נצטרך להצביע.
יהודה זמרת: שר הפנים החדש פנה הבוקר ליו"ר הוועדה וביקש להעלות את הנושא מחדש על שולחנה של ועדת השרים לענייני חקיקה ולדחות את הדיון.
יהודה זמרת: הבקשה לא התקבלה.
ענת מאור: הוא רוצה להחזיר אותנו אחורה?
ענת מאור: זה פשוט לא יאומן.
מקסים לוי: את רוצה להמשיך לדבר?
ענת מאור: אדוני יו"ר- - -
מקסים לוי: את מדברת?
מקסים לוי: זו חוצפה, בן אדם קיבל רשות לדבר.
יהודה זמרת: ועדת שרים לענייני חקיקה התנתה את הסכמתה להעביר את החוק בקריאה טרומית לא לפני שיסתיימו הדיונים של הצעת החוק הממשלתית.
מקסים לוי: ועדת הפנים של הכנסת לא חייבת להאזין לדברי שר הפנים החדש עד שיעיין וכו'.
מקסים לוי: אנו מקיימים דיון, אם יש למשרד הפנים הסתייגויות מהצעת החוק, כדי לקיים בקריאה טרומית או ראשונה אנחנו לא חייבים ועדת שרים.
מקסים לוי: ועדת שרים יכולה להתנגד במליאה כששר הפנים מתנגד אבל זכותה של מליאת הכנסת לדחות או לקבל.
מקסים לוי: אתה יכול לומר לי שהשר החדש לומד את הצעת החוק והוא ייתן את נימוקיו בישיבה הבאה, זה לגיטימי.
יהודה זמרת: עמדת משרד הפנים, ואמרתי את זה בוועדה ואני יכול להגיד את זה גם היום, משרד הפנים מתנגד להחדרת נושאים תכנוניים במסגרת החקיקה.
יהודה זמרת: תהליכי התכנון נועדו לשלב בין מכלול אינטרסים, הם רואים את כל היסודות הם מכירים גם בעובדה של זכות קניין לאנשים, מכירים בנושא שיש קרקעות יש פיצויים יש נושא של פיתוח שאינו מחייב ביטול, יש מכלול אינטרסים.
יהודה זמרת: המכלול הזה, הדרך לעשותו לפי התכניות זה לא במסגרת חקיקה שאינה כוללת את כל הסיבות.
יהודה זמרת: לכן משרד הפנים מתנגד לעצם החוק.
יהודה זמרת: מעבר לכך, משרד הפנים כרגע, בשיתוף עם כל הגורמים, לוקח את תמ"א 13 ומעביר אותה עם שינויים, הוא מודע לעובדה שקרו שינויים בעשור האחרון.
יהודה זמרת: ניתן במועצה הארצית הוראה על הכנת תכנית חדשה , כי הועלו טענות שזה לא מספיק מעודכן, וזה המהלך הנכון להסדרת הנושא התכנוני.
אביאל רון: שמי אביאל רון מנהל המרכז למיפוי ישראל, אנחנו היחידה הממשלתית האחראית על מיפוי המדינה, קביעת גבולות המקרקעין גוש חלקה וקרקעית הים.
אביאל רון: אחת הבעיות המרכזיות של תמ"א 13 והחוק הזה זה מאיפה מתחילים למדוד את ה- 100 מטר.
אביאל רון: ברגע שיש שם אפיצות גדולה אפשר לקבל את מגדלי חוף הכרמל ב- 17 מטר מקו המים העליונים ע"י הסתכלות בשפל מקסימלי כשיש רוח מזרחית ויוצא סלע 100 מטר מהחוף, צריך רק לתפוס את היום הזה, כך בדרך כלל העניינים התנהלו.
אביאל רון: התבקשנו ע"י הוועדה לענייני חופים להקים ועדת מומחים לפני שנתיים בנושא הקביעה מאיפה מתחילים למדוד ואיך מודדים.
אביאל רון: זה נשמע שולי אבל זה יכול להיות 100 מטר ועד 200 מטר במדידה.
מקסים לוי: אין כללים בינלאומיים לקו המים?
יהודית נאות: זו הבעיה, איפה אתה מתחיל למדוד.
אביאל רון: אנחנו מדברים ברור בהנדסה.
אביאל רון: נקודת המדידה היא הכי חיונית כי משם מתחילים את ה- 100, 200, 500 מטר.
אביאל רון: יש לה אפיצות גדולה, הקמנו ועדת מומחים, גם אני ידעתי על הוועדה הזו לפני 12 דקות כי במקרה הייתי בוועדה אחרת, חשבתי שהנושא חשוב אז הצטרפתי לישיבה הזו.
אביאל רון: ועדת המומחים כללה את המדען הראשי היועצת המשפטית אוניברסיטת בר אילן המכון הביולוגי, המכון לחקר הימים והאגמים, משרד הפנים, שפרן, המשרד לאיכות הסביבה, חיל הים, ויעקב ניר שהצטרף לדיונים.
אביאל רון: שם בנינו קריטריונים ברורים מאיפה מתחילים למדוד את הקו.
אביאל רון: דבר שני, שהיא תוצאה של תת ועדת מומחים שהייתה בעניין הזה, קבענו שגובה המפלס של הים, גובה קו האיזון זה שייקבע הוא מטר וחצי מעל קו האיזון הארצי, שאנחנו קובעים אותו, שהוא ממוצע של 19 שנה של המים הממוצעים.
אביאל רון: רובו, רוב היום יושב בתוך המים.
אביאל רון: זו קביעה שלנו, זאת אומרת שאם במשך 12, 14 שעות אתה עומד על ה- 0 האיזון הארצי, הרגלים שלך במים.
אביאל רון: לכן המלצנו שהקו יהיה כמטר וחצי - - -
מקסים לוי: מה זה המלצנו?
מקסים לוי: אין באף מקום בעולם קו מים?
אביאל רון: אין הגדרה של קו המים, ישבנו עם ד"ר ניר שהוא מומחה, חיפשנו בכל המקורות, ואז קבענו את העניין הזה.
אביאל רון: המלצנו את הגובה של המטר וחצי מעל ה-0 האיזון הארצי לעניין בחוק הועבר חצי מטר.
אביאל רון: חצי מטר פירושו שחלק גדול מהשנה וחלק מהזמן הקו הזה יהיה מוצף במים.
מקסים לוי: זה דיון שייערך במועצה הארצית לתכנון, איזה קו הם יקבלו ומאיפה.
מקסים לוי: זה דיון מקצועי, אם אמצעי התכנון יגדירו במדויק וכל הבודה שלכם תהיה המיפוי, אז זה מה שיהיה אבל כרגע משרד התחבורה בבקשה:
יהודה שטיין: ב- 12 ביוני העברנו את עמדתנו ליו"ר ועדת הפנים דאז שעיקרו נושא הנמלים מוסדרים בחוק נפרד, חוק עצמאי.
יהודה שטיין: אנחנו לא נגד החוק, אנחנו בעד החוק אבל שיכללו את כל נושא הנמלים כנתון כאשר כמו משרד הביטחון בסעיף 4 , ביקשנו לצרף גם את נושא נמלים לסעיף 4 להצעת החוק.
יהודית נאות: גם חברת חשמל רצה סעיף 4.
יהודה שטיין: אני מכיר את עמדת משרד התחבורה, כאשר בנושא שינויים שזה יהיה בהתייעצות משרד התחבורה כשזה נוגע לנושא נמלים.
יהודה שטיין: זה כל מה שאנחנו מבקשים.
פול ויטל: סליחה אדוני היו"ר, אני חייב להתערב, מהנדס העיר תל-אביב מוזמן, אני יו"ר איגוד מהנדסי העיר הארצי, הוזמנתי מטעם מרכז השלטון המקומי, האם יש בכוונתכם לאפשר לנו להגיד את דברנו?
מקסים לוי: שאלתי אם השלטון המקומי רוצה לדבר.
דני קייזר: העיר תל- אביב, למעט מקרה אחד שאני מבין שאפשר לנפנף בו כל הזמן, כמו שבחיפה מנפנפים, וטוב שעושים את זה.
דני קייזר: תל-אביב מופיעה על החוברת הזו, חוק חוף הים התיכון שאלות ותשובות, בחלק של הטובים , צילום הטיילת של תל-אביב.
ענת מאור: אתה מראה מה שנוח לך.
דפנה כץ: זה ליד sea and sun הוא מתחבא ב- 60 מטר תוך הים.
דני קייזר: מה שאני רוצה להגיד, הוועדה המקומית תל-אביב בשנת 98, כיוון שהייתה ערה בדיוק לבעיות של בניה לאורך החופים בעיר כמו תל-אביב, הקפיאה את בניה בהחלטה של הוועדה מהקומית, הקפיאה את הבניה לאורך חופי תל-אביב.
דני קייזר: ההחלטה הזו שרירה וקיימת.
פאר וייסנר: החלטת מועצת העיר.
דני קייזר: נכון, החלטת מועצה שהיא מליאת הוועדה לצורך העניין, שלא שונתה עד היום.
דני קייזר: זה דבר אחד אם אנחנו מדברים על מה תל-אביב עושה בעניין הזה.
דני קייזר: יחד עם זה לתל-אביב- - -
פאר וייסנר: תמליץ לכולם לעשות את זה גם.
פאר וייסנר: יש אן ראי עיר מוטרדים.
דני קייזר: אני לא נותן המלצות לאחרים, הבעיה שלי עם המלצות שנותנים לי ולא עם המלצות שאני צריך לתת לאחרים.
דני קייזר: יחד עם זה, כאיש שעוסק בתכנון לא מעט שנים וכמי שגם הופיע בפני המועצה הארצית בנושאים כאלו ואחרים, אני חושב שכאשר כותבים בחוק בסעיף 2ב' שמפנה לסעיף 2ד' ואומר שרוב הרצועה שלגביה חל החוק הזה היא 500 מטר, אז החוק הזה מטפל 500 מטר לאורך קו החוף בהנחה שיודעים איך למדוד אותו.
דני קייזר: ה- 500 מטר האלה נמצאים בכיכר דיזינגוף ברחוב בן יהודה, בכל מקום שצריך אולי לסגור בו מרפסת אולי לבנות בו בית.
דני קייזר: החוק הזה לא התמודד בצורה אינטילגנטית עם סיטואציה אורבנית כמו עיר שקורים לה למשל תל-אביב.
ענת מאור: תראה את שיקאגו, יש בה 200 מטר.
דני קייזר: בעיר כמו תל-אביב, זו לא בעיה להגדיר קו על מפה ולהגיד מכאן כן ומכאן לא.
דני קייזר: כך צריך לעשות בעיר כמו תל-אביב אבל את זה לא עושים במסגרת של חוק, את זה עושים במסגרת מוסדות תכנון כפי שמדינת ישראל קבעה, שאם לא כן, מתכננים לנו את כיכר רבין וגם מתכננים את חוף ים.
מקסים לוי: תודה, משרד התיירות.
כרמית פינס-קדמי: אמרנו גם בישיבה הקודמת שבעיקרון אנחנו תומכים בחוק, או לפחות בחוק שבהחלט מגן על החופים.
כרמית פינס-קדמי: לצערי זה לא יצא, ובצורה כזו או אחרת אנחנו מקבלים את החוק הזה.
כרמית פינס-קדמי: רציתי להגיד שני דברים, אנחנו כן רואים בחוק הזה דרך להגן על שטחים לתיירות שאף על פי שנוהגים לחשוב שחוף הכרמל זו צורה כזו או אחרת של תיירות אז אנחנו לא ממש האמנו בזה.
כרמית פינס-קדמי: הדבר השני שאני חושבת שהוא בעייתי זה נושא האכיפה.
כרמית פינס-קדמי: מבקר המדינה אמר שאחת הבעיות, שתמ"א 12 לא הצליחה לפתור, זה נושא האכיפה.
כרמית פינס-קדמי: לא ברור לי איך יואכף החוק הזה ואם לא תהיה בו אכיפה - - -
מקסים לוי: כמו כל החוקים במדינת ישראל.
כרמית פינס-קדמי: עוד דבר אחד, הבנתי משיחות שלי עם אם טבע ודין שיש להם הצעות לשינויים והייתי מאד שמחה לדבר אתם כדי שנוכל להתייחס אליהם ולהביע את עמדתנו.
פול ויטל: אנחנו חלק ממרכז השלטון המקומי, אני מסכים עם מה שאמר קודמי דני קייזר מהנדס העיר תל-אביב.
פול ויטל: יש מספיק ריביירות בעולם שמושכות תיירות אליהן וריביירות בים התיכון ואנחנו חלק מהים התיכון.
פול ויטל: עם החוק הזה לא ניתן לא לעשות ריביירות, כדוגמת הריביירה של תל-אביב שהיא אחת הבודדות במדינת ישראל.
פול ויטל: אורך החופים של תל-אביב הוא כ- 7 ק"מ.
פאר וייסנר: 13.5 ק"מ.
פול ויטל: נתניה כ- 13 ק"מ.
פול ויטל: הכוונה שלנו שהשטח האורבני, או החופים מול השטח האורבני יהיו מעוצבים בצורה שונה מהשטחים הכפריים או החופים הכפריים ברשויות האזוריות, אני חושב שזה מאד חושב.
פול ויטל: אנחנו צריכים להתייחס לנושא של התכנים, לא שמענו שום דבר על התכנים, זה מאד חשוב.
יהודית נאות: אני לא מבינה את המשפט הזה.
פול ויטל: יש תכנים מסוימים שמתאימים לחוף.
פול ויטל: זה שמקימים יחידות דיור ומגורים בצורה אינטנסיבית על החוף, זה כמובן דבר שלא ייעשה.
פול ויטל: מה שנעשה בכרמל כמובן לא ייעשה.
פול ויטל: אף אדם בר דעת במדינה שלנו לא ירצה לראות את הדברים האלה מופיעים היום לאורך החופים.
פול ויטל: גם למרינות יש היבט מסוים שהוא שלילי והיבט מסוים שהוא חיובי, אם עושים את זה נכון, אם עושים שוברי גלים בצורה נכונה , אם מרחיבים את החול.
פול ויטל: אתם יודעים שהחול נסוג והמצוקים נופלים?
אורן סונין: כנציג אגף הדיג במשרד, קודם כל אנחנו מברכים על החוק הזה.
אורן סונין: אחרי הישיבה של הוועדה הקודמת הגשנו את הערותינו והסגותינו ואכן הם התקבלו.
אורן סונין: עדיין יש לנו מספר הערות נקודתיות אבל את זה נוכל לעשות רק במסגרת דיון על הסעיפים.
יעקב ניר: עבדתי כ- 30 שנה מכון הגיאולוגי ולדאבוני, מדינת ישראל עושה כמעט את כל השגיאות האפשריות בנושא של "פיתוח" החופים.
יעקב ניר: אין ענישה, אין אכיפה, אף אחד לא הזכיר את אשקלון.
יעקב ניר: אשקלון באופן סיסטמטי עושה דברים איומים לחופים שלה, מסתירה את הנוף, בונים דירות וקוראים לזה תיירות.
יצחק גורן: השר לאיכות סביבה החליט להקים רשות נחלים וחופים.
יעקב ניר: זה חיוני ביותר.
יעקב ניר: נקודה נוספת שאני לא יודע אם היא מתבטאת טוב בחוק.
יעקב ניר: רשות מקומית שיושבת באזור חופים מסוים איננה מתעניינת, ולא משנה לה מה קורה במה שאנחנו קוראים מורד הזרם.
יעקב ניר: אנחנו מקבלים את החולות שלנו מהנילוס ומצפון סיני.
יעקב ניר: ברגע שנמל עזה יוקם למשל והם ירצו לכרות שם את החוף, אנחנו חצי אבודים.
יעקב ניר: אבל אנחנו עושים את אותן שגיאות בעצמנו.
יעקב ניר: עיריית אשקלון לא מתעניינת במה שקורה בניצנים.
יעקב ניר: ניצנים לא מתעניינת מה קורה באשדוד וכו'.
יעקב ניר: זו רעה חולה של מדינת ישראל.
יעקב ניר: צריך שיוקם גוף על שיסתכל על הכל בתור אינבנטר אחד אחרת נעשה חוקים אבל חייב להיות ניהול חופים.
יעקב ניר: אני חייב לברך את אדם טבע ודין על היוזמה הנפלאה.
פאר וייסנר: אני חבר מועצת עיריית תל-אביב מטעם סיעת הירוקים וכחבר מועצה וכחבר בוועדת בניין עיר יש הקפאה מוחלטת של החופים בתל-אביב.
יהודית נאות: אבל מה אם יהיה ראש עירייה אחר שיבטל את המדיניות?
פאר וייסנר: הוא רצה לשנות ולא הצליח לשנות.
פאר וייסנר: עם כל הכבוד למהנדס העיר לא הוחלט שום דבר בעיריית תל-אביב על נושא הבניה על החופים, לא אישרנו, חוץ ממבנה אחד שגם בזה חזרנו.
פאר וייסנר: אני מציין בוועדת הפנים של הכנסת שתאמץ את ההקפאה הזו, כי אם סיירתם לפני שנתיים וראיתם כמה גרוע וכמה נורא מצב החופים, אם תצאו עכשיו תראו שלאורך החופים ממשיכים העוולות כל הזמן, אז תשבו בוועדה הזו עוד שנה ועוד שנתיים, יבוא השר לאיכות הסביבה ושר הפנים, אתם כאן צריכים לקחת את האחריות פעם אחת ולתמיד להקפיא.
פאר וייסנר: אחרי ההקפאה יש באפשרות
פאר וייסנר: כם לעשות מעשה היסטורי, להקפיא את הבניה על החופים ומההקפאה הזו תצאו לחוק.
פאר וייסנר: אז תוכלו לעשות משהו.
פאר וייסנר: הים שלי, הים שלך, הים של הילדים שלנו, של העתיד שלנו, תזכרו את זה טוב.
ישעיהו שטראוס: בעיקרון המטרה של החוק של איכות הסביבה מקובלת על חברת חשמל.
ישעיהו שטראוס: עם זאת, החוק הראשוני שהומצא מרחיק לכת.
ישעיהו שטראוס: דוגמא רבה מיני רבות, סעיף 8 בנוסח המקורי קובע שתוך 6 שנים אסור להזרים שפכים לים.
ישעיהו שטראוס: התוצאה המיידית של זה שתוך 6 שנים 75% מיכולת ייצור החשמל נגמרות.
ישעיהו שטראוס: ביקשנו תגובה בכתב ומאז לפני שנה ועד היום דברנו עם עמותת אדם טבע ודין, הגענו להסכמות לא מבוטלות ועשינו התקדמות לכיוון פרקטי לקידום החוק.
דפנה כץ: אמרתי שהבאתי את הנוסח עם התיקונים לטובת הוועדה כדי לקצר את הדיון.
ניר פפאי: רכז חופים וים בחברה להגנת הטבע.
ניר פפאי: הגשנו יחד עם אדם טבע ודין את הצעת החוק הזו.
ניר פפאי: בתחילה אומר, יש לי הרגשת דה -ז'ה-וו כי מה שקורה פה היום זה לא מה שקרה בישיבה השניה אלא מה שקרה בישיבה הראשונה, כשדברו על החוק באופן כללי.
ניר פפאי: בישיבה השניה כבר התחילו לדבר על סעיפים, עכשיו חזרנו לדיון כללי על החוק ולשמוע התנגדויות כלליות.
ניר פפאי: זו אמירה כללית.
יהודה זמרת: אתה טועה לחלוטין.
יהודה זמרת: המועצה הארצית החליטה לאור מדיניות - - -
יהודית נאות: עם כל הכבוד, איפה הצעת החוק הממשלתית?
יהודית נאות: זה נורא יפה לעצור הצעת חוק פרטית.
יהודה זמרת: דברתי על הצעה לתיקון תמ"א 13.
ניר פפאי: כל הזמן אנחנו מדברים סביב בניה ונכון שבניה היא הנקודה הכי חשובה, אז אני רוצה שאנשים פה יידעו שהחוק...
ניר פפאי: דבר ראשון אני מציע שיקראו את החוק, הרבה אנשים מדברים על החוק בלי לקרוא אותו.
ניר פפאי: כמה דברים מעבר לבניה שהצעת החוק הזו מדברת עליהם, דבר ראשון כיום, וכדאי שכולם יידעו את זה, כיום ועל פי החוק הנוכחי, חוק הסדרת מקומות רחצה שגם בזה החוק מטפל, לרשות מקומית מותר לסגור את כל החופים שברשותם, כל עוד ישאירו חוף אחד פתוח.
ניר פפאי: כמו שעושים את זה, אנחנו לא יכולים להתמודד עם התופעה הזו.
ניר פפאי: באותו עניין הרשות יכולה לגבות כסף, ובאותו עניין היום, רשות יכולה לגדר את החוף, למנוע את זכות המעבר ואז אנחנו לא יכולים לתקוף את זה חוקית כי אין לנו כלים אז יש פה שורה נוספת של דברים, לא רק מגדלי החוף בכרמל ולא רק בניה מופיעה בחוק הזה.
איתן צוריאל: עו"ד צוריאל מעיריית אשקלון, אני מדבר גם בשם פורום ערי החוף.
איתן צוריאל: אני אדבר על שתי נקודות לגבי החוק, אנחנו מדברים ולא נכנסים לגוף החוק, היו"ר הציע שהוועדה תתכנס עם נציגים של כל גוף וגוף, אני מברך על זה ורק רוצה להוסיף לזה הצעה שלפני כן הגופים ישבו עם העמותה היוזמת של החוק הזה כדי לנסות לבוא בפני הוועדה עם פתרונות, לפחות חלקן מוסכמות, כדי לייעל את עבודת הוועדה ולקצר אותה.
איתן צוריאל: דבר שני, נושא של עלויות התזכירים האלה, חלקם יוטלו על הרשויות המקומיות, מדובר בהוצאת גדולות.
איתן צוריאל: בנושא של פיצויים, החוק הזה מדבר על התאמת תכניות מתאר, תכניות מפורטות והגבלות שיהיו.
איתן צוריאל: לפי סעיף 197 לחוק התכנון והבניה פירושו של דבר שהועדות המקומיות יצטרכו לשלם פיצויים בסכומי עתק לנפגעים ועל זה לא ניתנה הדעה בהצעת החוק.
טל גיז: אנחנו לא חולקים על זה שצריך לשמור על ערך של שמירת סביבה חופית, ויכול להיות שבאמת צריך לעגן את זה בחקיקה כי המצב שקיים היום הוא מצב בלתי סביר.
טל גיז: בקריאה השוטפת של הצעת החוק, או בנוסח של הצעת החוק כמו שהוא היום יש בעיות רבות בעיקר שלושה היבטים עיקריים.
טל גיז: ההיבט הראשון הוא ההיבט הקנייני, הצעת החוק קובעת שחוף הים הוא קניין הציבור, היא מאפשרת לציבור לערוך פעולות ושימושים בחוף הים ומהצד השני מגבילה את הזכויות גם של בעלי קניין בחוף הים בשימושים בקרקע שלהם.
טל גיז: ההבדל בין חוק לבין תכנית זה שאם אתה קובע תכנית ומגביל את זה, אז יש מנגנון של פיצויים, והחוק היום לא נותן מנגנון של פיצויים, לכן ההוראות שם לא יעמדו במבחן של סעיף 3 ו- 8 לחוק יסוד כבוד חופש העיסוק.
מקסים לוי: החוק הזה לא בא לקבוע שמוסד תכנוני, החוק הזה בא לקבוע כללים ברורים לגבי גם ועדת תכנון.
טל גיז: אם אפשר להעיר לגבי ההוראות הקבועות בחוק בנוסחו הקיים, הם הוראות פרטניות מידי, ראוי יותר לסייג את שיקול הדעת של מוסדות התכנון, להגביל אותו, לכוון אותו אבל לתת לו מרווח של שיקול דעת בתוך ההגבלות הקיימות בחוק.
מקסים לוי: מה זה המדינה?
מקסים לוי: הרשות המקומית.
טל גיז: רשות מקומית יכולה להגיש כתבי אישום יש פה הוראה שכל אדם רשאי להוציא כתב אישום.
טל גיז: למה בתקיפה מותר קובלנה פרטית ובעבירה כזו אסור?
מקסים לוי: יכול להיות שלכל אדם יש את הזכות.
טל גיז: זה במסגרת של קובלנה אבל לא במסגרת של הגשת כתב אישום ושם הם מחקו את כל הסעיפים שחלים על תובענה והחילו הוראות כלליות.
שמעון ליאור: אני אעשה את זה קצר, אני רואה שבפרוטוקולים של שתי הישיבות הקודמות ציינתי דברים שלצערי לא נכנסו לתיקון האחרון שאדם טבע ודין הציגו לנו.
שמעון ליאור: לא עברתי על הכל אבל הדברים העיקריים לא קבלו ביטוי.
שמעון ליאור: לכן אנחנו ניזום פגישה יחד אתם לשבת על זה.
יהודית נאות: זו לא כוונת החוק.
אהוד גלילי: העברנו את ההערות ההסתייגויות וההצעות שלנו לאדם טבע ודין.
אהוד גלילי: חלק מהם הוכנסו במסמך החדש, חלק לא הוכנסו, אני מניח שאם תהיה הידברות בעתיד נוכל לעדכן.
אהוד גלילי: אני רוצה לומר כמה מילים על הצורך בחוק בהיבט של העתיקות.
אהוד גלילי: יש לנו היום את תמ"א 13 הישן שהוא לא עדכני וקשה לחיות אתו, יש את תמ"א ג' החדש שהוא תקוע ולא מיושם, יש מסמך חדש וחשוב שהוא מסמך המדיניות לענייני החופים, שזה צעד גדול קדימה אבל זה לא מסמך סטטוטורי ובקטע של המלצה והוא לא בדיוק מיושם על ידי הוועדות המקומיות המחוזיות וכדומה.
אהוד גלילי: יש את חוק התכנון והבניה ויש את חוק העתיקות.
יצחק ליר: יצחק ליר נציג עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל.
יצחק ליר: אנחנו תומכים בהצעת החוק ונמנים עם היוזמים שלה.
יצחק ליר: אנחנו לא ארגון ירוק, אבל אני רוצה להגיב לגבי אלה שאומרים שמספיק תכנון, וועדת התכנון תסדר את העניין ומנפנפים בעניין של תמ"א 13.
יצחק ליר: תמ"א 13 עברה אך ורק מכיוון שאף אחד לא שם לב לכך.
יצחק ליר: כאשר תמ"א עברה לפני כ- 25 שנה החוף לא היה חשוב, חיינו עם הגב לחוף, עם הפנים אחורה.
יצחק ליר: היום זה כבר לא יקרה, לכן, השינויים בתמ"א 13 הם מאד בעייתיים.
יצחק ליר: לעניין ועדות התכנון ובכלל חוק התכנון והבניה שמסדיר את העבודה של הוועדות האלה, החוק הוא ישן, כל הנושא של שיתוף הציבור בכלל לא קיים.
יצחק ליר: עד שלא נדע לשתף את הציבור שיתוף אמיתי ולסמוך על ועדות התכנון ועל הוועדות המקומיות ועל הוועדות המחוזיות, עד שלא נדע לעשות את זה, אנחנו נמשיך להשמיד במו ידינו את ארצנו.
דורון פלדמן: דורון פלדמן ממשרד התשתיות.
דורון פלדמן: אני רוצה להצטרף למשרד פנים ואני חושב שמה שצריך לעשות זה להגביר את האכיפה על החוקים הקיימים ועל הוועדות שקיימות כדי לקדם את השימוש בחופים.
דורון פלדמן: מיותר לעשות עוד מנגנון ועוד חוק שגם עליו יהיה קשה להגן.
דורון פלדמן: אם כבר הולכים לחוק שנועד לשמירת החופים יש ללכת לכיוון של חוק ממשלתי שמוצע על ידי המשרד לאיכות הסביבה ושזה ייעשה בהליך החקיקה של איכות סביבה.
יהודית נאות: איפה הוא?
מקסים לוי: אני רוצה לסכם את הדברים.
מקסים לוי: היו"ר גפני ביקש ממני לנהל את הישיבה, לישיבה הזו הוזמנו כל הגופים שהשמיעו ואמרו את דברם.
מקסים לוי: אני אציע ליו"ר הליך יותר פשטני משום שאי אפשר לערוך דיון מקיף ולהביא את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
מקסים לוי: אני לא בטוח שצריך לחכות להצעת חוק ממשלתית.
מקסים לוי: אם הממשלה אינה מזדרזת או שהחוק זה נתן לה תמריץ להזדרז להכין את החוק, הרי ממשלות ישראל נופלות וקמות והמצב הופך להיות למצב עובדתי.
מקסים לוי: יכול להיות שהצעת החוק הממשלתית תואמת את הצעת החוק הזו, אז גם בקריאה ראשונה - - -
יהודית נאות: זה נורא ערטילאי, איפה עומדת הצעת החוק ממשלתית?
יצחק גורן: בתור המובילים של הצעת החוק הממשלתי תומכים- - -
מקסים לוי: לא בקשתי ממך לדבר.
מקסים לוי: אני לא חסיד השיטה לחכות לחוקי ממשלה, גם הכנסת יכולה לחוקק את החוקים האלה.
מקסים לוי: אלא שמה שצריך לעשות כאן, ואני אציע ליו"ר, שכל הגופים שיש להם את הצעת החוק עכשיו, אם יש להם שינוי, או דבר מסוים להוסיף, יוכלו להגיש אותו תוך פרק זמן סביר.
מקסים לוי: בהצעת החוק הזו, ממה ששמעתי מאנשים שדברו כאן, יש גופים שהדברים שלהם עדיין לא נלקחו בחשבון בהסתייגויות של הצעת החוק.
מקסים לוי: עם כל הדברים אלה באים בהצעת החוק, אני אציע ליו"ר שיקיים דיון כדי להתחיל לסגור.
מקסים לוי: בגלל הסרבול והסיבוך יש כמה גורמים חשובים מאד.
מקסים לוי: הגורם החשוב ביותר הוא השלטון המקומי.
מקסים לוי: והוא צריך לשבת אתו בנפרד.
מקסים לוי: נציג משרד הביטחון אמר שב- 75% לא בונים בכלל אז יכולה להיות בדיון בוועדה.
מקסים לוי: אבל דיון הוועדה לעומק, צריך להזמין את השלטון המקומי לקיים כאן דיון בהצעת החוק משום שכל מערכת האכיפה שייכת לשלטון המקומי, עד שהמשרד לאיכות הסביבה יקים את הרשות בינתיים מקצצים מתקציב המדינה עוד 15%.
דפנה כץ: נשלח בימים הקרובים את ההצעה עם התיקונים לכל משרדי הממשלה כדי שמשרדי הממשלה יוכלו לראות מה כבר נכנס וזה יקצר את התהליכים.
דפנה כץ: הם יראו איזה הערות כבר הוכנסו.
דני קייזר: שהוועדה תעשה את זה בצורה מסודרת.
מקסים לוי: אף גוף לא ישלח ולא שום סמכות אחרת, רק הוועדה יכולה לעשות זאת.
דפנה כץ: אנחנו נשלח לוועדה.
יהודית נאות: ההצעה המתוקנת כוללת כבר חלק מהתיקונים אז כי שלא נדון שוב נשב עם היועצת המשפטית.
מקסים לוי: תודה רבה הישיבה נעולה.
משה גפני: על סדר היום: חקירות המשטרה בעניין שר התשתיות חבר-הכנסת אביגדור ליברמן.
משה גפני: את הבקשה לדיון הזה הגיש יושב-ראש הקואליציה חבר-הכנסת זאב בוים.
משה גפני: אני מצאתי לנכון לדון בעניין הזה, ואני אומר לכם מדוע.
משה גפני: אנחנו לא הולכים לדון על חקירת משטרה.
משה גפני: זה לא מענייננו, זה לא תפקידנו ואסור לנו לדון על זה.
משה גפני: המשטרה חייבת לעשות את עבודתה ברגע שעולה חשד על איזשהו דבר, שאני אפילו לא מתמצא בו.
משה גפני: אין זה תפקידה של הרשות המפקחת לגעת בעניין הזה.
משה גפני: המשטרה צריכה לעשות את עבודתה, ואני מניח שהיא עושה את עבודתה נכון, אני מקווה שהיא עושה את עבודתה נכון ויש מי שצריך לדאוג לכך שהדברים יהיו כחוק וכפי שזה צריך להיעשות.
משה גפני: הדיון שלנו הוא אחר לחלוטין.
משה גפני: הבקשה של חבר-הכנסת זאב בוים היא לדון בנושא שאותנו כרשות מפקחת חייב מאוד לעניין והוא שיש מישהו, שהוא גם איש ציבור, שהצהיר, וכך נאמר גם בכל מיני אופנים שונים, שכביכול המשטרה מבקשת לקחת סוכן, מודיע, אני לא יודע בדיוק איך ההגדרות של העניין, על מנת למצוא את שר התשתיות אביגדור ליברמן ולהפליל אותו.
משה גפני: אני מקווה שזה לא נכון.
משה גפני: אני גם קיבלתי מכתבים.
משה גפני: אני לא נכנס לפרטים האלה, אבל זה בדיוק התפקיד שלנו כרשות מפקחת, מכיוון שאם, חלילה, הסיפור הזה נכון, זאת פגיעה אמיתית בדמוקרטיה, באושיות שלטון החוק באופן החמור ביותר.
משה גפני: אם חס וחלילה הסיפור הזה נכון, זה מזכיר משטרים טוטליטריים, שאם מישהו לא מוצא חן בעיני השלטון, מלבישים עליו איזשהו נושא, זה יכול להיות תיק פלילי וזה יכול להיות כל מיני תיקים אחרים.
משה גפני: אני משוכנע עד לרגע זה שהדברים לא נכונים.
משה גפני: אבל תפקידנו לברר את הנושא הזה, לוודא שאכן הדברים לא נעשו.
משה גפני: אדוני השר, לפני שתדבר, אחרי שחבר-הכנסת זאב בוים ידבר, אני מבקש שיושב-ראש ועדת הכנסת יאמר את דברו מכיוון שיש לנושא הזה נגישות ישירה למעמדם של חברי הכנסת והשרים גם מבחינת החסינות שהיא חלק מהותי מהעניין, שלא ייפגע מעמדו של חבר הכנסת והוא יוכל לעשות את תפקידו, בוודאי שר שגם לגביו יש חסינות מהותית.
משה גפני: דיברה איתי היועצת המשפטית של המשטרה, דיבר איתי מפכ"ל המשטרה ודיברה איתי גם פרקליטת המדינה, גם מסרו לי את זה בכתב.
משה גפני: פרקליטת המדינה טוענת שאין לה נגישות לעניין הזה, היא לא מכירה את העניין, זה לא הגיע אליה בכלל.
משה גפני: היועצת המשפטית אמרה: לא היו דברים מעולם.
משה גפני: הדברים אינם נכונים.
משה גפני: מתנהלת חקירת משטרה.
משה גפני: זה בכלל לא רלוונטי ואנחנו לא נדבר על העניין הזה לחלוטין.
משה גפני: כל הדברים שנאמרו בתקשורת שכביכול יש ניסיון לקחת אנשים שיבדקו את שר התשתיות אביגדור ליברמן, הדברים האלה אינם נכונים.
משה גפני: כך נאמר לי.
משה גפני: חזקה על אנשים כאלה שמה שהם אומרים זה אמת ואני נוטה לקבל את זה, אבל אנחנו עכשיו נדון על העניין.
משה גפני: חבר-הכנסת זאב בוים, בבקשה.
זאב בוים: אני חושב שכל חברי הכנסת מצטרפים ומסכימים עם העמדה שהציג יושב-ראש הוועדה בפתיחת דבריו.
זאב בוים: אנחנו לא חוקרים פה שום דבר, אנחנו לא מבקשים להתערב בעניין שקשור לחקירה של מי שנאשם בכל מיני עבירות.
זאב בוים: זה לא מענייננו, זה לא מתחומנו.
זאב בוים: יחד עם זה, אני רוצה להביע תמיהה על התשובה גם של הפרקליטה וגם של המשטרה לעניין הנוכחות וההשתתפות בדיון הזה, למרות שאני מבין שעו"ד אמירה שבתי נמצאת אתנו פה, אני שמח על כך, אני רואה את תשובתך.
זאב בוים: אין פה מישהו מפרקליטות המדינה.
יורי שטרן: מה פתאום שמהפרקליטות יגיעו?
משה גפני: הפרקליטה אמרה לי שהפרקליטות לא נוגעת לעניין הזה, היא לא יודעת שום דבר בעניין הזה ואין לה מה לתרום לדיון.
משה גפני: חוץ מזה, יש לה גם נושאים אישיים, היא לא יכולה להגיע היום.
זאב בוים: אני אצטט ממכתבה של גב' עדנה ארבל ליושב-ראש הוועדה וגם ממכתבה של גב' שבתי ליושב-ראש הוועדה.
זאב בוים: כותבת עדנה ארבל: הישיבה הזו אליה הוזמנו כאמור לעסוק בנושא בו מתנהלת עתה חקירה משטרתית.
זאב בוים: לכן רשויות התביעה וכו' אינם סבורים שיש מקום שהם ישתתפו בו כשחקירת משטרה מצויה בעיצומה.
זאב בוים: בסדר, זו גישה.
זאב בוים: אבל כשאני קורא את מכתבה של גב' שבתי, היא כותבת כך: אבקש מכבודו – מיושב-ראש הוועדה – בשם המפכ"ל שלא לקיים הדיון האמור, שכן אין מקום להעלות נושא הנמצא בחקירה תלויה ועומדת.
זאב בוים: בסעיף אחר כך היא כותבת: משטרת ישראל כלל אינה עוסקת בסוגייה שכזו.
זאב בוים: זאת אומרת, מצד אחד אין מקום להעלות את הנושא לדיון מכיוון שהחקירה בעיצומה.
זאב בוים: מצד שני, בסוגייה הזאת, שמדובר על אותו אדם שנחקר, אני מבין שמתכוונים לתצהיר, בזה המשטרה בכלל לא עוסקת.
זאב בוים: יש פה סתירה בדברי המשטרה עצמה וגם אולי אם לא סתירה אז אי-התאמה בין תשובת הפרקליטות לעמדת המשטרה, כי החקירה מצויה בעיצומה, כותבת ארבל.
משה גפני: זה הדיון שלנו עכשיו.
משה גפני: היועצת המשפטית הסבירה לי בעל-פה ואני חושב שהיא גם כותבת את זה במכתב.
משה גפני: היא אומרת שני דברים, היא לא אומרת דבר והיפוכו.
משה גפני: היא אומרת: הנושא הוא בחקירת המשטרה ואנחנו לא דנים על זה.
משה גפני: אנחנו מסכימים, זה הרי ברור.
משה גפני: היא אומרת, מה שהעלינו לגבי אביגדור ליברמן, הדברים לא נכונים.
משה גפני: על זה אנחנו עכשיו דנים.
זאב בוים: בא יהודי שנמצא תחת חקירת משטרה ושוחרר בתנאים מסויימים למעצר בית ומבקש באמצעות עורך-דינו, כך אני מבין, לשנות את תנאי המעצר ומצרף לעניין תצהיר.
זאב בוים: לתצהיר הזה המשטרה מתייחסת במרכאות, כשהיא כותבת תצהיר פעם אחת, ופעם שנייה המשטרה מתייחסת לתצהיר "מוזר" בלשון המעטה.
זאב בוים: אני חשבתי שחשוב מאוד לברר את הקטע הזה.
זאב בוים: כי אם אין בתצהיר הזה שום דבר, בסדר.
זאב בוים: אבל אם יש משהו נכון בתצהיר הזה, זה דבר חמור מאין כמותו.
זאב בוים: זאת אומרת, המשטרה מנסה.
זאב בוים: תחת לחץ חקירה בעניינים מסויימים, לגייס את החשוד למטרות שאין להן שום קשר לחקירת המשטרה, לבוא ולגייס סוכן נגד חבר כנסת ושר בישראל.
זאב בוים: נכון, חבר-הכנסת והשר אביגדור ליברמן ידוע בביקורתו, לפעמים הנוקבת לפעמים הבוטה, במשטרה, בפרקליטות וכו', והמשטרה מנסה לגייס סוכן כזה כדי להביא אינפורמציה, כדי אולי להפליל אותו, לעקוב אחריו.