GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נצ"מ חיים כהן: היתה לנו ישיבה עם כל הנציגים של עיריית רמלה בראשותי וגם אצל ראש העיר ואנחנו עשינו הפקת לקחים איך לייעל את זה עוד יותר כדי שלא יווצר מצב שהצו המינהלי לא מתבצע בגלל איזשהו תהליך ביורוקרטי.
נצ"מ חיים כהן: צריך להבין, שאם אנחנו הולכים לבצע צו, אנחנו גם בודקים את ההיבטים הפליליים, את הערכות המודיעין שלנו, מה יכול להתפתח כדי לתכנן היטב את כמות הכוח שאנחנו צריכים לאותו מבצע.
נצ"מ חיים כהן: כי מי שבסופו של דבר מתמודד עם הבעיה שנוצרת בעקבות הצו זה אנחנו.
נצ"מ חיים כהן: אנחנו צריכים לרכז כוחות.
נצ"מ חיים כהן: אלה לא כוחות זמינים.
נצ"מ חיים כהן: התהליך הוא לא פשוט כפי שמציגים אותו ואנחנו פועלים בשיקול דעת.
נצ"מ חיים כהן: אנחנו משתדלים מאוד לקצר את התהליך.
נצ"מ חיים כהן: קיבלנו את ההערות של ראש העיר.
נצ"מ חיים כהן: היינו אצלו בפגישה, שמענו את ההערות שלו.
גדעון עזרא: למה צריך לרכז כוחות?
נצ"מ חיים כהן: אם מדובר בגורמים פליליים, אם מדובר במתסיסים, אם יש מידע שאמורים להגיע מכל מיני מקומות.
גדעון עזרא: הלכו לעשות הריסה אחת בלוד, הבאתם אלף שוטרים ולא הצלחתם.
נצ"מ חיים כהן: אנחנו כן הצלחנו.
נצ"מ חיים כהן: לא הוצא צו הריסה מחדש.
גדעון עזרא: כמה כוחות היו לכם בלוד?
דוד אזולאי: חבר-הכנסת טלב אלסאנע, מותר לחבר כנסת לשאול שאלה.
דוד אזולאי: גם אם אתה תרצה לשאול שאלה, אתן לך.
עוד ארנון: הצו הוצא מחדש.
נצ"מ חיים כהן: הוא לא הגיע אלינו.
גדעון עזרא: כמה כוחות היו בלוד?
נצ"מ חיים כהן: 400-500 איש.
נצ"מ חיים כהן: גדעון עזרא: 400-500 איש בשביל להרוס בית אחד בגלל שמירת חוק של יהודים במדינת ישראל.
נצ"מ חיים כהן: היה צפי לאלימות, היה צפי לפגיעות בנפש.
נצ"מ חיים כהן: אנחנו לא רוצים שזה יתפתח.
אחמד טיבי: מה זאת אומרת שמירת חוק של יהודים?
אחמד טיבי: מה הביטוי הזה?
אחמד טיבי: החוק הוא של יהודים?
אחמד טיבי: אתה רואה, פה הקונספציה דפוקה.
דוד אזולאי: אם מדברים כבר על אותו בית ביוספטל, אתם הוצאתם צו מינהלי מיד כשזה נבנה בפעם השנייה?
אלי סער: לא יצא צו מינהלי מהסיבה הפשוטה.
אלי סער: המשטרה לא נותנת גיבוי.
אלי סער: ראש העיר אומר: אני לא רוצה להתבזות.
דוד אזולאי: הוצא צו הריסה על ידי העירייה או לא?
אלי סער: לא.
דוד אזולאי: נציג עיריית לוד, אין לכם שום טענה כנגד המשטרה.
דוד אזולאי: אם העירייה לא הוציאה צו מינהלי, חבל על הדיבורים.
אלי סער: יש עשרות כאלה.
אלי סער: מה יוצא מזה?
דוד אזולאי: אני מדבר על הבית הספציפי הזה.
אורה שדות: כשהתחילו לבנות את הקומה השנייה בבית הספציפי הזה, יצא שוב צו מינהלי.
אורה שדות: אני שוב חוזרת ואומרת, צווים שמגיעים למשטרה נתקעים שם.
נצ"מ חיים כהן: לגבי לוד, מבחינתנו האירוע הזה היה אבן בוחן.
נצ"מ חיים כהן: ברגע שראינו שהשקענו מאמץ כזה, ריכוז המאמץ הזה בא על חשבון משימות אחרות, משימות של פשיעה, של סמים, של ביטחון, והצו לא הוצא למרות שהיתה התחייבות של העירייה, החלטנו שלא מבצעים יותר צווי הריסה בלוד, אין שום טעם לעניין הזה.
דוד אזולאי: זאת החלטה שלכם?
נצ"מ חיים כהן: לגבי לוד, אמרנו: עד שלא תוציאו צו הריסה חדש למבנה הזה, לא נמשיך בביצוע צווי הריסה.
נצ"מ חיים כהן: לכל צו הריסה בלוד יש פוטנציאל להרבה מאוד בלגן.
נצ"מ חיים כהן: זה מחייב אותנו להיערכות רבה.
גדעון עזרא: יש לך 104 צווים.
טלב אלסאנע: אם הדבר הזה ממשיך בצורה כזאת, אני עוזב את הישיבה.
טלב אלסאנע: הדיון פה הוא בעניין רמלה-לוד או הסתה בעניין הבנייה הבלתי חוקית?
גדעון עזרא: אתה בכלל לא חבר הוועדה.
טלב אלסאנע: אני לא צריך אישור שלך.
טלב אלסאנע: אני יכול לבוא לכל ועדה.
דוד אזולאי: גברתי מהנדסת העיר לוד, יש לנו פה שתי תצ"אות, התצ"א הישנה והתצ"א החדשה.
דוד אזולאי: אני מבקש לדעת מה קרה בין לבין?
דוד אזולאי: זה עניין הדיון כרגע.
דוד אזולאי: אורה שדות: אני אסביר, אבל אני מבקשת להפריד את נושא שניר מהעיר כולה, כנ"ל רמלה למרות שאנחנו לוד והם רמלה.
דוד אזולאי: העיר כולה, במידה והבנייה הלא חוקית נמשכת בה, נחרץ גורלה מבחינת איבוד ערכי הנדל"ן.
דוד אזולאי: זאת אומרת, כפי שהסביר ראש העיר, כשיש עליה תפיסות קרקע שהולכות ומתרבות, אף יזם לא יכנס אליה.
דוד אזולאי: ערך הקרקע הופך להיות אפס וזה חורץ את גורלה של העיר, חורץ את גורלה מבחינת התפתחות, וזאת הדוגמה של שניר.
דוד אזולאי: אותי לא מעניין הנדל"ן, אותי מעניין אכיפת חוקי הבנייה.
דוד אזולאי: יש בנייה בלתי חוקית, מה נעשה בעניין הזה?
דוד אזולאי: את זה אני מבקש לדעת.
אורה שדות: אני מבקשת להפריד את שניר מהעיר כולה.
אורה שדות: המצג של המשטרה הוא לא מדויק.
אורה שדות: ביוספטל יצא צו הריסה נוסף.
אלי סער: אגב, אני חתום עליו.
נצ"מ חיים כהן: למה אתה חתום עליו?
נצ"מ חיים כהן: למה לא ראש העיר חתום עליו?
דוד אזולאי: מה זה משנה לך?
דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך, ברגע שראש העיר האציל על ממלא מקומו את הסמכות הזאת, הוא רשאי.
נצ"מ חיים כהן: אני לא מכיר את זה.
דוד אזולאי: כדאי שתדע.
אורה שדות: הניסיון של המשטרה להציג כאילו העירייה לא מוציאה צווי הריסה הוא לא נכון.
אורה שדות: לעומת זאת, שיתוף הפעולה הוא גרוע לחלוטין.
אורה שדות: בעניין שניר, כאן נעשתה פעולה מיוחדת.
אורה שדות: היתה התערבות של משרד ראש הממשלה מאחר ויש פה בעיה חברתית, בשניר היא מרוכזת באופן מיוחד.
אורה שדות: כאן יש שתי תצ"אות, אחת מ1997- ואחת מ1999- שמראה את התרבות הבנייה הלא חוקית באזור שניר.
טלב אלסאנע: האם אפשר לבנות שם באופן חוקי?
אורה שדות: ההערה היא פרובוקטיבית כי אתה יודע בדיוק מהו המצב.
טלב אלסאנע: למה אי-אפשר לבנות באופן חוקי שם?
אורה שדות: אני אסביר.
אורה שדות: באזור שניר היתה הסכמה שצריך להסדיר מצב קיים.
איוב קרא: אדמה של מי?
אורה שדות: בעלות פרטית ומינהל.
טלב אלסאנע: בעיקר בעלות פרטית.
אורה שדות: כאן נעשתה פעולת תיכנון שמצלמת מצב קיים.
אורה שדות: כאמור יש תב"ע שהופקדה במהלך סוכות.
אורה שדות: בעוד שבוע מסתיימים חודשיים ואפשר לתת היתרים ל700- יחידות דיור.
אורה שדות: בהכנה גם תב"ע למיתחם כולו ואפשר יהיה לתת היתרי בנייה ל2000- יחידות דיור.
אורה שדות: גם מיתחם נווה שלום זה תב"ע שהיא בהליך פינוי ובינוי שמטופלת על ידי המדינה.
אורה שדות: זאת אומרת, הדברים נעשים וזאת דוגמה לאתר שבמשך חמישים שנה לא טופל, אבל בשנים האחרונות החלו לטפל בו ובשנה האחרונה העירייה מסדירה תכנית בניין עיר, כאמור, בסיוע גורמי מדינה.
אורה שדות: שוב, אני רוצה לחזור על המכלול כולו ולומר, שמה שקורה בשניר לא זהה לעיר כולה.
אורה שדות: אסור שתהיה בנייה לא חוקית בעיר כולה.
אורה שדות: המשטרה חייבת לעמוד פה בצורה חסרת פשרות.
אורה שדות: היו לנו מקרים שנדונו בבתי משפט.
אורה שדות: זאת אומרת, היתה פה הפעלת שיקול דעת של השופט והוא נתן ארכה נוספת של שלושים יום.
אורה שדות: גם כאן המשטרה לא התערבה - ברחוב החלוץ.
אורה שדות: הדברים הם חד-משמעיים בעניין הזה.
אורה שדות: אין פה שיתוף פעולה של המשטרה.
אורה שדות: מבחינת העיר זה גזר דין לעיר לאי-אפשרות לפתח אותה.
טלב אלסאנע: אני רוצה לדעת, במשך ארבעים שנה, האם תוכננו שכונות חדשות לאוכלוסיה הערבית?
טלב אלסאנע: ובמקביל, כמה שכונות חדשות מיושבות על ידי יהודים?
טלב אלסאנע: מדוע לא תוכננו במשך עשרים, שלושים שנה שכונות לאוכלוסיה הערבית שהולכת וגדלה ומאלצים אותה להמשיך ולגור בבנייה בלתי חוקית על אפה ועל חמתה כי אין לה אפשרות אחרת?
אורה שדות: קודם כל, יש שכונות.
אורה שדות: נווה ירק, נווה שלום.
אורה שדות: אלה שכונות שתוכננו למיגזר הערבי.
טלב אלסאנע: מתי תוכננה שכונת נווה שלום ומתי ניתנו היתרים לבנות שם?
אורה שדות: יש שתי שכונות לאוכלוסיה הערבית, נווה ירק ונווה שלום שהיא בבנייה.
אורה שדות: ב1997- היא היתה בהכנה וב1999- היא כאמור בבנייה.
אורה שדות: עניין תכנון המגורים למיגזר הערבי, חבר-הכנסת טלב אלסאנע ביקר בעירייה והדברים הוצגו בפניו.
אורה שדות: ישנה תכנית מיתאר לעיר שמתייחסת גם להיבט הזה כעיר מעורבת.
אורה שדות: יש התייחסות, הדברים נעשים.
אורה שדות: תכנית המיתאר בהכנה מזה שלוש שנים.
אורה שדות: זה לא נעשה קודם, אבל זה כן נעשה בשלוש השנים האחרונות.
דוד אזולאי: מתי את מעריכה שזה יסתיים?
אורה שדות: התכנית הוצגה בפני ועדת משנה של הוועדה המקומית.
אורה שדות: היא תובא כעת למליאה לאישור ולאחר מכן היא מועברת למחוז לאישור.
דוד אזולאי: כמה זמן זה עוד יקח?
אורה שדות: במהלך השנה הקרובה התכנית תאושר.
דוד אזולאי: עד אז אסור לבנות?
אורה שדות: עד אז יש בנייה במסגרת נווה ירק, שהיא שכונה שיש בה זכויות בנייה קיימות.
דוד אזולאי: ושם האנשים מגישיםם בקשות לבנייה חוקית?
אורה שדות: כן, מגישים.
איוב קרא: אני רוצה לדעת אם הבנייה הלא חוקית מתבצעת על ידי תושבי לוד הוותיקים או אנשים חדשים שמגיעים לעיר?
אורה שדות: גם וגם.
אורה שדות: זה מתפשט כמו שריפה בשדה קוצים.
אורה שדות: ברגע שמגלים שלא נעשית פעולת הריסה, ברגע שמגלים שזה בעצם משתלם - - -
איוב קרא: הבנייה הלא חוקית של הערבים, אלה ערבים תושבי המקום או ערבים שמגיעים מבחוץ?
דוד אזולאי: איך היא יכולה לדעת?
אורה שדות: איך אני יכולה לדעת?
עודד ארנון: אני חייב לציין נקודה אחת, זו לא בניית מצוקה בשנתיים האחרונות.
עודד ארנון: זו בנייה טובה, מפוארת יקרה, דירות גדולות.
אורה שדות: לנושא התכנית המופקדת, שמשרד ראש הממשלה ומשרד השיכון מימנו את הכנתה, היא היתה תכנית מבחן.
אורה שדות: התושבים שנמצאים במבחן התכנית צריכים להגיש בקשות להיתרים, לשלם אגרות והיטלים כדי להציע מימון הקמת התשתיות ההכרחיות, הפיזיות.
אורה שדות: אם זה לא ייעשה תהיה בעיה.
אורה שדות: בינתיים עדיין לא הוגשו בקשות.
דוד אזולאי: נציג משרד הפנים.
דוד אזולאי: אולי רק יגיד לנו, אדוני, מה תפקידו במשרד הפנים.
נתן הופמן: אני ממונה על הפיקוח מחוז מרכז מטעם משרד הפנים בוועדה המחוזית.
דוד אזולאי: יש פיקוח בשבתות ובחגים?
נתן הופמן: ביום שישי יש.
דוד אזולאי: שבת וחגי ישראל?
דוד אזולאי: נתן הופמן: לא.
דוד אזולאי: יש פיקוח בחגי המוסלמים?
נתן הופמן: יש פיקוח.
דוד אזולאי: שם אפשר לעבוד.
נתן הופמן: אפשר לעבוד אבל לא לעשות.
דוד אזולאי: אם אין פיקוח בשבת, בעצם הם מנצלים את המצב הזה ובסופי שבוע הם מרימים בניינים.
קריאה: בסופי שבוע הם בונים על מדרכות והכותרת צריכה להיות: רק אל תבנו על הכבישים.
קריאה: עד כדי כך הגיע המצב.
נתן הופמן: אני רוצה לגעת בכמה נקודות.
נתן הופמן: אחת, אנחנו מטפלים בשטחים פתוחים, בשטחים גליליים ואנחנו לא נכנסים לשטחים העירוניים, כי אם אחריותה של הוועדה המחוזית היא מגדרה עד חדרה עם ארבעה מפקחים, אני לא חושב שאפשר לטפל נקודתית בנושא.
דוד אזולאי: המפקחים האלה עובדים יום עבודה רגיל או שהם עובדים מעבר ליום עבודה?
נתן הופמן: הם עובדים מעבר ליום עבודה.
נתן הופמן: אנחנו גם מנסים לבוא למשא ומתן עם כל מיני גופים, והדוגמה האחרונה היא פרדס שניר.
נתן הופמן: ניסינו לבוא בדברים גם עם ראש העיר הקודם, גם עם ראש העיר הנוכחי ונכבדי הכפר.
נתן הופמן: התכנית שהוצגה על ידי אורה שדות לא יכולה להתממש מסיבה אחת פשוטה, הבנייה לא נפסקת.
נתן הופמן: התכנית צריכה להתאים למציאות.
אורה שדות: הבנייה בשניר נפסקה.
אלי סער: זה לא נכון.
אלי סער: כל יום בונים שם.
אלי סער: קיימת בנייה חדשה שם.
נתן הופמן: אנחנו הגענו להסדר יחד עם נכבדי הכפר ועם חברי המועצה, גם הערביים, ונתנו תצ"א ב8- בנובמבר 1997 שבו אמרנו: נעצור עכשיו, נוציא תכנית, תפסיקו לשנה וחצי, שנתיים לבנות, תהיו הפיקוח של עצמכם, תשמרו על זה ואז אולי נוכל להוציא תכנית ועל סמך זה נוכל להוציא היתרים.
נתן הופמן: ההסדר לא קויים.
נתן הופמן: יש לנו בפרדס שניר היום 11 צווי הריסה שנמצאים כרגע בבית המשפט המחוזי בערעור.
נתן הופמן: אנחנו ביצענו הריסה אחת בזמנו, למחרת בנו את הבית מחדש.
נתן הופמן: אנחנו לא נכנסים לשטח שם, בגלל שגם מכירים את הרכבים שלנו, בלי ליווי משטרה.
נתן הופמן: תקפו מפקחים שלנו ותוקפים.
נתן הופמן: אנחנו מאויימים בבתים.
נתן הופמן: זה המצב פחות או יותר בערים המעורבות.
דוד אזולאי: אולי היה כדאי להפריט את שירותי הפיקוח?
גדעון עזרא: מה זו האלימות כלפיך?
גדעון עזרא: מה זה אי-כניסה לשטח?
גדעון עזרא: אני לא מבין את הדבר הזה?
גדעון עזרא: כל צו שלא מבוצע זה בזיון בית המשפט.
נתן הופמן: המחוז שלנו, מחוז מרכז, מאופיין בשני מישורים: במישור העירוני ובמישור ההתיישבותי.
נתן הופמן: גם במישור ההתיישבותי יש לנו בעיות, כשאנחנו מטפלים היום גם בכל השימושים החורגים של כל המושבים, בלי יוצא מן הכלל.
אחמד טיבי: ערבים או ערבים למחצה?
נתן הופמן: לא ערבים בכלל.
נתן הופמן: זה ביישובים שלנו.
נתן הופמן: הערים אצלנו מחולקות ורוב הבנייה היא רק בסקטור הערבי, בנייה כוללת, בצורה בוטה ביותר.
אילן גילאון: אתה מתכוון למבנה מיסודו או תוספות?
נתן הופמן: מבנה מיסודו, כאשר בסקטור היהודי יש לנו בנייה אבל של תוספת של חדר, תוספת של פרגולה או מרפסת.
נתן הופמן: אין בניינים שלמים.
דוד אזולאי: ואת זה אתם אוכפים מהר?
נתן הופמן: אנחנו לא אוכפים את זה, העיר אוכפת את זה.
נתן הופמן: קודם כל זו אחריות העי גם בטירה וגם בטייבה שהן לא ערים מעורבות, אלה ערים טהורות של המיגזר הערבי, בטירה היו 650 בתים ללא היתרים.
אילן גילאון: בוא ניגש גם לסיבות למה.
דוד אזולאי: את הסיבות ודאי הוא לא יכול לתת לנו.
נתן הופמן: אכן, הם הוציאו ארבע תכניות מיתאר, ניתנו היתרים והכל הוסדר.
נתן הופמן: במערב טייבה, כל השכונה הבדואית, הוציאו גם תכניות וכל הנושא הוסדר.
נתן הופמן: זאת אומרת, אפשר להוציא היתרים.
נתן הופמן: צוות הפיקוח של הוועדה המחוזית הוא לא צוות הריסות.
נתן הופמן: ברגע שאדם מוציא היתר, את עבודתנו סיימנו.
נתן הופמן: אנחנו לא הולכים להרוס.
דוד אזולאי: אבל אתם מפקחים.
נתן הופמן: לא זו המטרה.
איוב קרא: ברגע שנמצאת בנייה לא חוקית, מה התפקיד שלך?
איוב קרא: אתה כותב מכתב ובזה מסתיים העניין?
נתן הופמן: אני לא כותב מכתב.
נתן הופמן: אם הוא עומד במישור המינהלי, אני מוציא צו הריסה מינהלי או צו הפסקה מינהלי.
נתן הופמן: אם הוא לא עומד במישור המינהלי, אז אני הולך להליך שיפוטי.
נתן הופמן: אני לא מטפל במרפסת, אני לא מטפל בפרגולות כי אני לא בנוי לזה ואני לא מסוגל גם לעשות את זה.
נתן הופמן: אני לא יכול להחליף את המפקחים של הוועדה המקומית.
נתן הופמן: בכל ועדה מקומית יש מפקחים.
דוד אזולאי: עם ארבעה מפקחים בכל המחוז אתה מסוגל להתמודד?
דוד אזולאי: אתה לא מסוגל להתמודד.
נתן הופמן: יש לי המלצה.
נתן הופמן: ההמלצה היא לקחת את כל גוף האכיפה ולהוציא אותו שיהיה גוף עצמאי עם סמכויות, כי בערים יש בעיה.
נתן הופמן: יש אלפי צווי הריסה במחוז אצלנו.
נתן הופמן: אני אחראי על 31 ועדות.
יואל לביא: להיפך, זה רק מוכיח שאם יש הרבה צווי הריסה, הפיקוח המקומי מבצע את תפקידו.
יואל לביא: הבעיה היא ישומית.
טלב אלסאנע: הבעיה היא לא פלילית אלא בעיה של מדיניות.
טלב אלסאנע: אי-אפשר להגיד שכל תושבי רמלה ולוד הערבים הם עבריינים.
נתן הופמן: להערכתי ומניסיוני האישי הבעיה היא מעקב ובקרה.
נתן הופמן: אני יודע דבר אחד, המשטרה היא לא טלית שכולה תכלת, אבל כשאני מבקש משהו וזה הגיוני, היא הולכת לקראתי.
נתן הופמן: אין לי בעיה עם הדברים האלה.
נתן הופמן: אבל צריך להביא את זה לידיעת המשטרה, צריך לשבת איתה.
נתן הופמן: אנחנו התארגנו תוך 72 שעות, מיום חמישי עד יום ראשון, להרוס סככה של 5,000 מטר מרובע.
דוד אזולאי: גברתי סלעית גוטליב, בבקשה.
סלעית גוטליב: אני מוכנה לענות לך על מה שאחרים לא ענו.
סלעית גוטליב: מי שהתחיל בעצימת העין בצורה מאוד מאוד גורפת זה היה ראש העיר הקודם, מר בני רגב.
סלעית גוטליב: לצערי מתקופתו התחילה הפורענות בלוד.
סלעית גוטליב: בתקופתו של מקסים לוי היו מעט בתים.
סלעית גוטליב: אני הייתי עוברת בכל השטחים בלוד.
סלעית גוטליב: הם היו ריקים, הם היו פנויים.
סלעית גוטליב: אני מדברת על הבנייה שחלה מול גני אביב, כל פרדס שניר.
סלעית גוטליב: אלה היו שטחים ריקים לחלוטין עם כמה פחונים.
סלעית גוטליב: אני מאוד מסכימה עם חברי הכנסת הערביים, שכן היו צריכים לדאוג לפתרונות, וזאת הבעיה של המנהיגים.
סלעית גוטליב: אבל היום אנחנו התושבים משלמים את המחיר של אותם מנהיגים שלא דאגו למיגזר הזה.
סלעית גוטליב: אבל אתם חברי הכנסת צריכים לדאוג שהתושבים שלכם ישמרו על החוק.
סלעית גוטליב: ככה אתם מקבלים אהדה יותר גדולה.
סלעית גוטליב: אם הם היו באים לכנסת יחד אתכם ומפגינים בצורה חוקית, הייתם מקבלים אהדה יותר גדולה.
סלעית גוטליב: תבינו, בגלל העבריינים האלה, אנחנו גם לא אוהדים אותם.
סלעית גוטליב: חבל מאוד, כי יש הרבה תושבים טובים.
סלעית גוטליב: הם היו שכנים שלי, אני מאוד אוהבת אותם ואני בקשר איתם.
סלעית גוטליב: חבר-הכנסת אזולאי, אני באתי אליך בשם שכונת האקדמאים.
סלעית גוטליב: בלב השכונה ישנן מובלעות ערביות.
טלב אלסאנע: מה זה מובלעות ערביות?
דוד אזולאי: את מתכוונת לבתים שנבנו בצורה בלתי חוקית?
סלעית גוטליב: זה התחיל מצריפונים שהיו קיימים לפני שנים של תושבים ערביים.
סלעית גוטליב: כשבאו לבנות את שכונת האקדמאים, 6,000 תושבים, עולים מחבר העמים, הבטיח להם מקסים לוי לפנות אותם בתשלום.
טלב אלסאנע: למה אי-אפשר ליישב אותם בתוך שכונת האקדמאים?
סלעית גוטליב: אני אגיד לך במלוא הכנות, החיים בדו-קיום יהיו אפשריים אם זה יהיה לצד זה.
סלעית גוטליב: אני אומרת לך את האמת על השולחן.
טלב אלסאנע: הפתרון הוא לפנות אותם וליישב עולים מחבר העמים.
טלב אלסאנע: סלעית גוטליב: לא, לתת להם חלופה באזורים שלהם.
טלב אלסאנע: שם הם יחיו בצורה יותר הוגנת.
טלב אלסאנע: אל תחליטי בשבילם.
סלעית גוטליב: חבר-הכנסת טלב אלסאנע, אני באה פה לבקש משהו שהוא יהיה טוב לשכונה ולתושבים.
סלעית גוטליב: אבל מאז הצריפונים האלה נבנתה שכונה שלמה בלב השכונה היהודית, על המדרכות ובכל מקום.
דוד אזולאי: מה היה קורה לו האזרחים הללו היו באים ובונים בנייה חוקית, בצורה מסודרת בשכונת האקדמאיים.
דוד אזולאי: זו בעיה?
סלעית גוטליב: לא בעיה.
סלעית גוטליב: אבל הם היו רק שני צריפונים, הם היו קבוצה מאוד קטנה ביישוב הזה ונווה ירק לא רחוקה מהם.
סלעית גוטליב: הם יכלו להצטרף.
סלעית גוטליב: אני לא מתנגדת שיתנו להם שטחים, שיתנו להם חלופה.
סלעית גוטליב: ערבים בתוך השכונות היהודיות, זה לא הולך ביחד.
דוד אזולאי: אנחנו חיים במדינה דמוקרטית.
דוד אזולאי: כל אדם מותר לו לגור היכן שהוא רוצה.
דוד אזולאי: אני גר בעיר מעורבת וכל אחד יכול לבנות.
דוד אזולאי: אם את מדברת על בנייה בלתי חוקית, אין חילוקי דעות כאן, יהודים וערבים כאחד נגד.
דוד אזולאי: אבל אם באים אנשים ורוצים לגור בשכונה בצורה חוקית, אי-אפשר למנוע זאת מהם.
דוד אזולאי: יוסף שרעיה, בבקשה.
יוסף שרעיה: אני מברך מאוד על היוזמה הזאת.
יוסף שרעיה: גם הקמנו בעיריית לוד מטה מאבק שאני חבר בו.
דוד אזולאי: מטה מאבק יהודי-ערבי?
יוסף שרעיה: כן, משותף.
יוסף שרעיה: אני רוצה להגיד דברים שאחרים לא יגידו אותם, כי מה שאני מרגיש, אחר לא יכול להרגיש.
יוסף שרעיה: קודם כל, לגבי שכונת האקדמאיים, היא שכונה מהחדשות בעיר לוד והיא הוקמה על שכונה שהיתה שכונה ערבית.
יוסף שרעיה: שאר הבתים שנשארו שם, שעליהם מדובר, אם הם לא רצויים שם, שיפנו אותם.
יוסף שרעיה: אני אגלה לך משהו, סלעית.
יוסף שרעיה: אני יזמתי פגישה עם התושבים שם כדי לשאול אותם אם הם רוצים להתפנות או לבנות בתים חלופיים.
יוסף שרעיה: זה דבר אחד.
יוסף שרעיה: דבר שני, הדאגה והכנסת התושבים הערביים בעיר לוד למפת התיכנון והבנייה.
יוסף שרעיה: זה לא קרה.
יוסף שרעיה: לפני שלושים שנה בנו את שכונת נווה ירק, שכונת ס"ח ושכונת שניר מאוכלסות בתושבים ערביים כל הזמן.
יוסף שרעיה: שכונת שניר היתה פרדס, זו לא שכונה.
יוסף שרעיה: היו שם כמה בתים ולא היתה שם תכנית לאכלס אנשים, זו היתה אדמה חקלאית.
יוסף שרעיה: עד עכשיו היא לא קיבלה את החותמת שהיא הפכה לאדמת בנייה.
יוסף שרעיה: מה קרה?
יוסף שרעיה: האוכלוסיה הערבית התרחבה, גדלה, ריבוי טבעי.
יוסף שרעיה: מי שהגיש בקשה להיתר בנייה נתקל בסירוב.
יוסף שרעיה: אני עד במשפט אחד שבו השופטת שאלה את התובעת: מדוע האנשים האלה לא מקבלים היתרי בנייה?
יוסף שרעיה: אם הם מגישים בקשות להיתרי בנייה, הם מקבלים?
יוסף שרעיה: התובעת שתקה.
דוד אזולאי: האם יש מקומות בלוד שהתושבים הערביים מגישים בקשה להיתר בנייה ומקבלים או שאין בכלל מקום כזה בלוד?
יוסף שרעיה: יש מקומות, אבל לבנות בית ממש, להקים בית מהיסודות - אין.
יוסף שרעיה: למשל, אני גר בנווה ירק.
יוסף שרעיה: אם אני אגיש בקשה לתוספת של מרפסת, אני אקבל היתר.
יוסף שרעיה: זו לא בעיה.
יוסף שרעיה: אבל לבנות בית, עד עכשיו אין מדיניות כזאת.
יוסף שרעיה: אני רוצה להשלים לגבי שכונת ס"ח ושכונת פרדס שניר.
יוסף שרעיה: אנשים ראו שאין תקווה אפילו לפנות אותם או לבנות להם - עד היום אין שם ביוב, אין תשתיות, האנשים מכספם קנו אדמה חקלאית במחיר של אדמת בנייה, הם שילמו 120 אלף דולר עבור חלקת אדמה ובנו והם לקחו את החוק לידיים.
דוד אזולאי: במקום שאסור לבנות.
יוסף שרעיה: זה אסור מבחינה חוקית.
יוסף שרעיה: הבנייה החלה רק בהתחלת שנה זו.
דוד אזולאי: מהנדס העיר רמלה, בבקשה.
אהוד זקסנברג: אני חושב שהמצב ברמלה שונה בפן אחד והפן הוא שבשתי שכונות גדולות כמו ג'ואריש וגן חקל יש לנו תב"עות.
אהוד זקסנברג: תב"ע אחת זו תרש"צ שמתעדת מצב קיים.
אהוד זקסנברג: למעשה היא הוכשרה לפני כשלוש שנים.
אהוד זקסנברג: נוצר פה רושם כאילו יש ואקום ובעקבות הוואקום ישנה בנייה בלתי חוקית.
אהוד זקסנברג: העיר כולה מכוסה בתב"עות - תכניות בניין עיר.
אהוד זקסנברג: לכל מקום יש תוקף סטטוטורי.
אהוד זקסנברג: למשל בג'ואריש, מרגע שהוכשרה התכנית הזאת שנקראת תרש"צ, לפני כשלוש וחצי שנים, אני זוכר שהוגש תיק בנייה אחד.
אהוד זקסנברג: ניתן להגיש שם תיקים, ניתן להכשיר את זה.
אהוד זקסנברג: אנחנו היינו במגע עם המינהל כדי שהתושבים יגשו ויסדירו את הנושא הכספי מול המינהל, ובעקבות הסדרת הנושא הכספי מול המינהל, הם יכולים להגיש לי תיקים לבנייה.
אהוד זקסנברג: אבל כיוון שזה לא הוסדר, לא מגישים תיקים לבנייה, וכמובן שגם אי-אפשר, אם יגיע תיק כזה, למרות שהגיע רק תיק אחד, אני לא יכול לקדם אותו כי אין לי חותמת של המינהל על התיק הזה.
אהוד זקסנברג: זה באשר לג'ואריש.
אהוד זקסנברג: בגן חקל יש תב"ע שמאפשרת בנייה, אבל הבנייה לא נעשית ברוב המקרים, או אוכל לומרשמעט מאוד תיקים הוגשו לעיון הוועדה.
אהוד זקסנברג: לא מוגשים תיקים.
אהוד זקסנברג: פשוט נבנית בנייה לא חוקית.
אהוד זקסנברג: דבר נוסף.
אהוד זקסנברג: התחיל ראש העיר לדבר על ההשפעה הסביבתית.
אהוד זקסנברג: ישנם בלב העיר וגם בג'ואריש מצבים שבהם יש קרקע שהיא מיועדת לבנייה ציבורית, לכיתות לימוד או לגני ילדים או לגני משחקים, והקרקע הזה לא ניתנת למימוש.
אהוד זקסנברג: זאת אומרת, ישנה השפעה היקפית, לא רק נקודתית.
אהוד זקסנברג: ברגע שמישהו לוקח את החוק לידיים על מגרש שנועד לגן ילדים, מרים בניין שהיום הוא בן שלוש או ארבע קומות ואני לא יכול לעשות שם דבר, אני למעשה פוגע בכל העיר, לא רק נקודתית באותה שכונה.
דוד אזולאי: חבר-הכנסת אחמד טיבי.
אחמד טיבי: אני חולק על הכיוון של הדיון, שמתרכז בכמה בניינים, למה לא הורסים וצריך להרוס.
אחמד טיבי: אוני אומר, כשמישהו בא לרופא עם כאב ראש, לא חייבים מיד לערוף את ראשו בשביל לטפל בכאב הראש.
אחמד טיבי: הערבים לא בונים בלי היתרי בנייה מתוך ברירה אלא מתוך חוסר ברירה.
אחמד טיבי: כשחבר-הכנסת טלב אלסאנע שאל את מהנדסת העיר ממתי השכונות הערביות החדשות, נדמה לי שהיא ציינה שזה מ1997- או משהו כזה.
אחמד טיבי: אבל עד אז לא נתנו היתרי בנייה לערבים.
אחמד טיבי: הם לא היו חלק מתכניות המיתאר ועל כן נוצרה בעיה שהיא גם של יהודים וגם של ערבים בלוד וכולנו מחוייבים לפתור את הבעיה.
אחמד טיבי: מציירים את חברי הכנסת הערביים כאילו הם מגינים על הפרת חוק ביודעין, בכוונה.
אחמד טיבי: כאילו באים אל הערבי ואומרים לו: קח רשיון בנייה והוא אומר: לא, אני רוצה לבנות בניגוד לחוק.
אחמד טיבי: זה לא ככה, זה גם לא אנושי לייחס את זה לערבים.
אחמד טיבי: יש מצוקה קשה בכלל המיגזר הערבי, בעיקר בערים המעורבות של חוסר אפשרות לבנות עם היתרים.
דוד אזולאי: לגבי ערים מעורבות, ישנם מקומות שניתנו בהם פתרונות דיור לאוכלוסיה הערבית והם לא רצו את זה בשום אופן.
אחמד טיבי: גם בלוד.
אחמד טיבי: אני רוצה לציין נקודה נוספת.
אחמד טיבי: מה תגיד לתושב שכונת הרכבת או שכונת ס"ח?
אחמד טיבי: ילד בן שש קם כל יום בבוקר, רואה איזה בניין יפה צץ לידו, במרחק 300 מטר, ושואל את אמו: מה זו תופעת הטבע הזאת, ששם יש בניינים יפים.
אחמד טיבי: יש חשמל, יש מים, אבל פה אצלנו, אמא, יש רק פחונים?
אחמד טיבי: זה עולם אחר?
אחמד טיבי: והוא ממשיך לשאול את אבא ואמא שלו ואין להם תשובה.
אחמד טיבי: אולי תעזרו לי לענות לילד הזה מוחמד שממשיך לשאול, הוא מנדנד כל הזמן לאמא שלו ולאמא תשובה אין.
דוד אזולאי: תודה רבה לחבר-הכנסת אחמד טיבי.
דוד אזולאי: חבר-הכנסת גדעון עזרא.
גדעון עזרא: אני רוצה להתחיל בכך שאני לא מאשים את המשטרה.
גדעון עזרא: כאשר כל האוכלוסיה איננה מקיימת את החוק, הגענו לשוקת שבורה.
גדעון עזרא: אם חושבים שמדובר פה רק בבנייה בלתי חוקית, אני מדבר על הפרות חוק בכל מה שרק אפשר.
גדעון עזרא: אני לא רוצה לדבר על גניבות רכב, על סמים וכל הדברים הללו.
גדעון עזרא: לכן, יש פה תופעה של אוכלוסיה.
גדעון עזרא: לוד מתרוקנת מתושביה היהודיים, וזוהי כנראה המטרה של האנשים.
גדעון עזרא: אנחנו לא ניתן לזה להתקיים.
גדעון עזרא: איך אפשר לבוא ולהרוס מרפסת של יהודי כשמולו ישנו ערבי שבונה בית בן ארבע קומות.
גדעון עזרא: אני חושב שלכל אדם במדינה צריך לאפשר לקנות קרקע ולבנות בית.
גדעון עזרא: שמעתי אתמול שראש העיר שפרעם הציע ליהודים לבוא ולגור בשפרעם, איך קפצו עליו.
גדעון עזרא: מי קפץ עליו?
גדעון עזרא: הערבים.
גדעון עזרא: אבל כשהיהודים אומרים: אנחנו רוצים שכונה יהודית, זו אפליה גזעית.
גדעון עזרא: לא יכול להיות מצב שאחרי ועדת קוברסקי מלפני עשר שנים, שהכשירה את כל הבנייה הבלתי חוקית, וראשי המועצות הערבים וכולם חתמו מעכשיו בונים כחוק, כעבור שמונה חודשים נבנו בטייבה 200 בתים בלתי חוקיים ומאז אנחנו מתדרדרים.
גדעון עזרא: אנחנו צריכים להבין דבר אחד, ברגע שאדם בונה בית בלתי חוקי, הוא שם את מיטב כספו בבית הזה.
גדעון עזרא: ללכת ולהרוס את הבית, כל הכסף שלו יורד לטמיון.
גדעון עזרא: אם אתה לא הורס את זה ביום הראשון שהבית נבנה, "הלך עליך".
גדעון עזרא: לכן הנושא של פיקוח וצווים מינהליים, לפי דעתי, הם השורש והמפתח לעניין הזה.
גדעון עזרא: הבנתי כאן, שברגע שעקפת את הזמן של הצו המינהלי, נכנסת למצב ללא מוצא.
גדעון עזרא: לכן, אני קורא בראש ובראשונה לכל המערכות שמטפלות בצווים המינהליים לעשות את הדברים כמו שעשו בחוות מעון על בית כנסת ועל צריף.
גדעון עזרא: תדעו לכם, זה לא רק ברמלה ולוד.
גדעון עזרא: בכפר תמרה בגליל המערבי, תושבים מהכפר ידעו שהפיקוח לא עובד בין ראש השנה לסוכות, הם בנו בתים על אדמות מינהל.
גדעון עזרא: הם יודעים שנכנסים עכשיו לתקופה של צו שיפוטי וזה לוקח עשר שנים, אם בכלל.
גדעון עזרא: לכן, במקום שחברי הכנסת הערבים יהיו הראשונים שידרשו את אכיפת החוק, חברי הכנסת הערבים מסיתים, לדעתי, את האוכלוסיה לא לקיים את החוק.
גדעון עזרא: רבותי, אנחנו רוצים מדינה מסודרת ולא הפרת חוק כללית.
גדעון עזרא: אני קורא לכולם, אנחנו צריכים לדרוש כל אחד מהשני לכבד את החוק בכל הסעיפים.
גדעון עזרא: דבר אחרון, אני למדתי שברגע שיש צו של בית המשפט, אם אתה לא ממלא אחר הצו, זה בזיון בית המשפט.
גדעון עזרא: מי האדם שלוקח על אחריותו את בזיון בית המשפט פעם אחר פעם?
גדעון עזרא: מי לוקח על אחריותו את הדבר הזה?
גדעון עזרא: אני מדבר על 104 צווים שגמרו את כל התהליכים.
גדעון עזרא: זה בכלל לא עניין של שיקול דעת.
גדעון עזרא: זה שאתה צריך המון כוחות, אני מסכים אתך.
גדעון עזרא: בסיכומו של דבר, ההתייחסות של השלטונות לדיון הזה מצביעה על הנחישות שלנו להציל את לוד.
גדעון עזרא: לוד הולכת לאיבוד.
דוד אזולאי: תודה לחבר-הכנסת גדעון עזרא.
דוד אזולאי: חבר-הכנסת איוב קרא.
איוב קרא: אדוני היושב-ראש, כבוד הנוכחים, בניגוד למה שאמר עמיתי שאסור לשקר והשקר הוא האמת - אני רק אומר את האמת.
איוב קרא: אני חושב שבערים לוד ורמלה הגענו למצב של מערב פרוע.
איוב קרא: אם הייתי חולם חלום בלהות הכי פרוע, לא הייתי יכול להבין איך אפשר להגיע לסיטואציה של סחר בסמים, בנייה לא חוקית, איך מפקחים מצרים פה שהם לא יכולים להיכנס לפקח על הבנייה הלא חוקית, הם באים בליווי משטרה כדי לראות מה עושים, איך בונים, ליווי משטרה בלב הארץ, במרכז הארץ.
איוב קרא: זה דבר שלא יעלה על הדעת.
איוב קרא: אתמול היה לי ויכוח קשה עם השר לביטחון פנים, ואני מאוד מתקומם על כך שהיה צריך ללחוץ אותו כמה פעמים במסגרת המליאה כדי שיצהיר שצריך להילחם בתופעת הבנייה הלא חוקית.