GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עסאם מח'ול: סימן השאלה צריך לרחף מעל המדיניות שעד עכשיו לא משקיעה בכך שיהיו מים, חשמל, דרכי גישה או שירותי בריאות ושירותי חינוך במקומות האלה.
דוד אזולאי: חבר הכנסת מח'ול, אני מבקש, יש עוד חברי כנסת שרוצים לדבר ואני רוצה לאפשר לכולם להתבטא.
עסאם מח'ול: אני רוצה לבקש מהשר שהדבר הזה לא ייסגר כאן רק באיזשהו פרוטוקול.
עסאם מח'ול: אנחנו רוצים לראות תוצאות עוד השנה בשאלה הכל-כך קריטית הזאת.
סאלח טריף: אבל גם חשוב שזה יהיה בפרוטוקול.
דוד אזולאי: זה הבעיה, שזה כל הזמן בפרוטוקולים.
מתן וילנאי: כשאתה אומר השנה, זה שנת 99.
דוד אזולאי: הוא כבר התייאש משנת 1999.
דוד אזולאי: הוא מתכוון לשנת 2000.
דוד אזולאי: מר מוחמד זידאן, ראש המועצה המקומית בכפר מנדא ויושב-ראש ועדת המעקב.
דוד אזולאי: אני מבקש שתעמדו בלוח הזמנים, כולל ראשי הרשויות.
מוחמד זידאן: רציתי לחדד מספר בעיות שבהם אנחנו נתקלים מול משרדים שונים.
מוחמד זידאן: הבעיות שלנו עם משרד הפנים: הגרעון המצטבר עד 1998 הוא 800 מיליון שקל.
מוחמד זידאן: זה 600 מיליון שקל בתקציב הרגיל ועוד 200 מיליון שקל בתקציב הבלתי רגיל.
מוחמד זידאן: לפי דעתי הרשויות שנכנסו לתוכנית הבראה לא הצליחו להבריא את המשק שלהן.
מוחמד זידאן: עד כה יש הרבה בעיות למרות תוכניות ההבראה.
מוחמד זידאן: לפי דעתי אלו תוכניות לא טובות שלא מבריאות את המשק ברשויות המקומיות.
מוחמד זידאן: אנחנו מבקשים למחוק את הגרעון של הרשויות המקומיות כדי שייעמדו מחדש על רגליהן ולא יקרסו.
מוחמד זידאן: בתקציב לשנת 2000 ראינו שיש אפילו עוד קיצוץ של 41 מיליון שקל וזה מכביד מאוד על הרשויות המקומיות להמשיך להתקיים ולתת שירותים מוניציפליים בכל המיגזר הערבי.
מוחמד זידאן: בעניין תקציבי פיתוח: אני לא רוצה לעסוק בנוסחת סוארי ביחס לתקציב רגיל.
מוחמד זידאן: עד עכשיו זה הסתובב סביב 75% לכל הסקטור הערבי.
מוחמד זידאן: אנחנו מבקשים שזה יגיע ל100%-.
איברהים אבו ראס: אף אחד לא מגיע ל75%-.
איברהים אבו ראס: 70% זה הממוצע.
1062: יש רשויות שאצלן זה מגיע ל60%-.
מוחמד זידאן: שתהיה הנחייה ברורה למשרד הפנים, שייעלה את תקציבי הפיתוח ואת התקציבים הרגילים ומענקי איזון.
מוחמד זידאן: זה יהיה בהתאם לנוסחת סוארי.
מוחמד זידאן: ביחס לתקציבי פיתוח ממשרד הפנים: הם לא מופיעים בתוך תקציב משרד הפנים.
מוחמד זידאן: הם מעבירים רק סכומים קטנים ומזעריים, שלא מאפשרים לעשות משהו בתשתיות במיגזר הערבי.
מוחמד זידאן: לכן אנחנו מבקשים שתהיה לנו תוכנית חומש, לפחות לפי שאר המיגזרים במדינה.
מוחמד זידאן: לבדואים יש מסגרת וגם לדרוזים יש.
מוחמד זידאן: אני לא מקנא בהם אבל אנחנו דורשים שאנחנו לפחות נהיה בתמונה ונהיה שותפים בתוכנית מסויימת.
מוחמד זידאן: אני חושב שצריך לעשות סקר צרכים.
מוחמד זידאן: סקר כזה כבר נעשה אמח הדרוזים, שמהווים 10% מהאוכלוסיה הערבית, ובעקבות זה הם קיבלו 70 מיליון שקל.
מוחמד זידאן: אם אנחנו נכפיל את זה על-פי גודל האוכלוסיה הערבית אנחנו נגיע לכמעט 11 מיליארד שקל.
מוחמד זידאן: שייפרסו את זה על פני 6-5 שנים.
מוחמד זידאן: ביחס לחינוך: לפחות לפי הסקר הזה יש 2000 חדרים שכורים ובלתי מקובלים שאין בהם את כל התנאים הדרושים, וכן חסרים חדרי ספח ומעבדות.
מוחמד זידאן: אני כבר לא מדבר עכשיו על החינוך הבלתי פורמלי, על אולמות ספורט, מגרשים וכל הקשור בחינוך בלתי פורמלי.
מוחמד זידאן: אנחנו רואים שיש גם קיצוץ בנושא החינוך.
מוחמד זידאן: ביחס לרווחה ואבטלה: המצב קטסטרופלי.
מוחמד זידאן: בכפר מנדה למשל האבטלה מגיעה לכדי 25%.
מוחמד זידאן: אני לא יכול עכשיו לדבר על כל ההשלכות של האבטלה, סמים ובעיות חברתיות קשות.
דוד אזולאי: יש לי בקשה אליכם.
דוד אזולאי: יש דברים שכבר נאמרו.
דוד אזולאי: אין טעם לחזור עליהם.
דוד אזולאי: אני חושב שהדברים ידועים.
דוד אזולאי: חבל על הזמן.
מוחמד זידאן: ביחס לתכנון ובנייה: אני מקווה שיש תוכנית להרחבת תחומי שיפוט וגם להרחבת תוכניות המיתאר בכדי שייענו על הצרכים, לבנייה למגורים לפחות, וללא צפיפות מופרזת.
מוחמד זידאן: ביחס ל"חוצה ישראל": אנחנו מבקשים שתהיה תמורה עין בעין ולא תמורה כספית.
מוחמד זידאן: בעלי הקרקעות מבקשים שתהיה אדמה במקום אדמה ולא פיצוי כספי.
מוחמד זידאן: או במקביל שיהיה תכנון אלטרנטיבי להזזת הנתיב.
מוחמד אבו פול: שלא יהפכו את זה לגיטאות.
מוחמד זידאן: אני רואה שבתקציב הפיתוח השנה במקום שתהיה אפליה מתקנת יש אפלייה מקלקלת.
איוב קרא: אדוני השר הממונה, בראשית דברי אני רוצה להתנצל על מה שהיה בשבועיים האחרונים, מחול שדים סביב דברים שהוצאו מהקשרם.
איוב קרא: לא היתה לי כוונה לפגוע באיש מהיושבים פה, ובטח לא במיגזר הערבי.
איוב קרא: אני מנצל במה זאת כדי להבהיר את הנושא ומצטער על אי-ההבנות.
איוב קרא: אני מקווה שיחד נעבוד למען הציבור הזה.
עזמי בשארה: חבר הכנסת איוב קרא, אתה מצטער על מה שאמרת או שאתה מצטער על אי-ההבנה שלנו?
איוב קרא: על כל דבר.
דוד אזולאי: הוא אמר את הדברים בצורה ברורה ומפורשת ואין טעם לפתוח את הוויכוח מחדש.
דוד אזולאי: הדברים נאמרו ואני חושב שצריך לברך על כך.
איוב קרא: אתמול ביקרתי במקרה, אחרי 25 שנים, באיזור דימונה.
איוב קרא: הופתעתי מהמצב בו שרויים הבדואים שהוא מאוד חורה לכל אדם באשר הוא אדם.
איוב קרא: שום דבר לא זז שם.
איוב קרא: לא ראיתי כביש, לא ראיתי חשמל, לא ראיתי שום דבר לאורך כל הדרך.
איוב קרא: שום דבר לא השתנה במשך 25 שנים.
איוב קרא: אני חושב שדבר כזה צריך לזעזע כל אדם באשר הוא אדם.
איוב קרא: צריך לתת את הדעת על כך.
איוב קרא: זה לא יכול להימשך כך.
דוד אזולאי: האם היית גם בדימונה?
דוד אזולאי: מה המצב שם?
דוד אזולאי: תגיד לנו במשפט קצר.
איוב קרא: בטח לא כמו אצל הבדואים.
איוב קרא: חוץ מזה, לפני 10 ימים קיבלתי שיחות טלפון מכפר כנא.
איוב קרא: הזדעזעתי מכך שהתושבים שם ישבו 4 ימים ללא מים בבתים.
איוב קרא: זה דבר אבסורדי.
איוב קרא: זה דבר שלא יכול לעלות על הדעת.
איוב קרא: זה דבר מאוד מגונה.
איוב קרא: אני מזכיר את הדברים האלה כדי להבהיר שהקיצוץ בתקציב הרשויות המקומיות הערביות לדעתי הוא דבר שלא צריך להיעשות.
איוב קרא: ולא רק זה, צריך לעשות אפלייה מתקנת כדי לסתום פיות להרבה אנשים.
איוב קרא: מה זה אפלייה מתקנת?
איוב קרא: אני מסכים לדברי מר מוחמד זידאן.
איוב קרא: אם עשו תוכנית חומש לכפרים הדרוזים, ויש כל הזמן קריאה נגד הקיפוח, אין שום סיבה היום לא לבוא, ליישר קו ולהגיד: חבר'ה, היתה הזנחה הרבה שנים בדברים האלה.
איוב קרא: בנושא הכלכלי-חברתי צריך ללכת ולעשות את הכל כדי שלאנשים יהיה טוב פה.
איוב קרא: אין שום סיבה לא לעשות את זה.
איוב קרא: ישנו השטח הירוק סביב הרבה כפרים, מה שנקרא פארק.
איוב קרא: זה נושא כואב שצריך לתת עליו את הדעת.
איוב קרא: כשחוק הפארק נחקק הכפרים לא תפסו שטח כפי שאנחנו רואים היום.
איוב קרא: הפארק כרגע חוסם הרבה כפרים או הרבה ישובים מלהתפתח.
איוב קרא: צריך לעשות רביזיה מחדש על חוק הפארק והשטח הירוק.
איוב קרא: אי אפשר שבן אדם שיש לו אדמה מאות בשנים לא ימצא אפשרות לבנות משהו על אדמתו, אדמה שהוא קיבל בשושלת של מאות שנים.
איוב קרא: אני מציע לקחת את זה בחשבון כי זאת בעיה שתהיה יותר ויותר כואבת בהמשך.
איוב קרא: אני קורא מעל במה זו גם לכל חברי המעורבים בפרשה בנצרת למצוא דרך להידברות ולמצוא דרך לחיות ביחד, כמו שהיה עד היום.
איוב קרא: אין שום סיבה לא להמשיך את החיים המשותפים.
מוחמד כנעאן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר.
מוחמד כנעאן: בראשית דברי אני רוצה לברך את אדוני השר.
מוחמד כנעאן: אנחנו מקווים שכיושב-ראש הוועדה לענייני המיגזר הערבי אכן ייעשו שינויים דראסטיים ומהותיים במדיניות הממשלה כלפי המיגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: אנחנו נמצאים 51 שנים לאחר קום המדינה, כשכל הזמן מדברים, צועקים, מציגים מספרים, מציגים עובדות, אבל עדיין אין מי שיישמע.
מוחמד כנעאן: בכל התחומים.
מוחמד כנעאן: אני רוצה לומר דבר מה לגבי התקציב שהוצג רק בשבוע שעבר, לצערי הרב, על-ידי ממשלת ישראל.
מוחמד כנעאן: המשפט הראשון ששר האוצר שוחט אמר הוא: אתם יכולים לא להצביע בעד התקציב, אני לא אשנה שום דבר.
מוחמד כנעאן: זה נתון.
דוד אזולאי: אתה אל תסיר מועמדות אז לא יצביעו עבורו.
סאלח טריף: הבנתי שאדוני היושב-ראש הוא באופוזיציה ... יש כאן אופוזיציה פנימית.
אחמד טיבי: אנחנו כבר הבנו את זה מזמן.
דוד אזולאי: אני יחד איתך באותה קואליציה.
מוחמד כנעאן: שייציגו את מכלול הבעיות ואת מכלול הנושאים.
מוחמד כנעאן: במדינת ישראל אי אפשר למצוא נושא אחד שאין בו אפלייה זועקת לשמיים כלפי המיגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: היום אנחנו מצפים שייציגו בפנינו עובדות שיידברו בעד עצמן לגבי התקציב.
מוחמד כנעאן: לא רק שהתקציב הנוכחי לא שומר על מה שהיה בממשלת נתניהו.
מוחמד כנעאן: אנחנו עשינו את כל מה שביכולתנו על מנת להוריד את ממשלת נתניהו אבל לא רק שלא שמרו על גובה התקציבים אלא אף הורידו אותם בכל משרדי הממשלה.
מוחמד כנעאן: יש משרדים שמתעלמים מכך שיש אוכלוסיה ערבית, כמו משרד הבינוי והשיכון למשל.
מוחמד כנעאן: אין אצלם אוכלוסיה ערבית.
מוחמד כנעאן: אדוני השר, כך גם במשרד שלך.
מוחמד כנעאן: אתה אומנם לא אחראי על מה שהיה בעבר.
מוחמד כנעאן: בשנת 1999 מתוך 300 מיליון שקל בתקציב התרבות הועברו 11 מיליון שקל בלבד למיגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: זה בלתי אפשרי.
מוחמד כנעאן: איך אפשר לחלק את זה?
מוחמד כנעאן: למה אפשר לחלק את זה?
מוחמד כנעאן: מדברים היום על מיכלול של בעיות: נשים, אלימות, תעסוקה.
מוחמד כנעאן: רק ביום שלישי שעבר היה "פיצוץ" בנצרת עילית בין מובטלים ערבים מעין מאהל לבין אנשי לשכת תעסוקה.
מוחמד כנעאן: כתוצאה מזה נדרשה התערבות של המשטרה.
מוחמד כנעאן: מנהל הלישכה בנצרת עילית מחלק שני סוגי כרטיסים שונים, מיספרים להמתנה, אחד לערבים והשני ליהודים.
מוחמד כנעאן: ערבי הניגש ללשכת התעסוקה מקבל כרטיס צהוב בעוד יהודי מקבל כרטיס לבן.
מוחמד כנעאן: אתה מעולם לא היית שם.
קריאה: הם חיים בשני עולמות שונים.
דוד אזולאי: אחר-כך נקבל תשובה על העניין הזה.
דוד אזולאי: יושבים פה נציגי משרד העבודה והרווחה והם ישיבו.
מוחמד כנעאן: הוא יכול להגיד מה שהוא רוצה אבל אנחנו בדקנו את זה, היינו בשטח.
מוחמד כנעאן: הם לא היו בשטח.
מוחמד כנעאן: זה כואב לנו.
אחמד טיבי: יש גם הפרדה.
סאלח טריף: מה, התחילו את תוכנית ההפרדה דווקא בנצרת?
סאלח טריף: לא ידעתי ...
מוחמד כנעאן: אני בכוונה לא מעלה נושאים שדיברו עליהם חברי, בהתאם לבקשת היושב-ראש.
מוחמד כנעאן: לפני כחצי שעה היינו בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת על העסקת עובדים ערביים.
מוחמד כנעאן: שמענו על מספר העובדים בחברות הממשלתיות, בשירות המדינה.
מוחמד כנעאן: המספרים הם אפסיים.
מוחמד כנעאן: מדברים על שילוב ערבים במדינת ישראל.
מוחמד כנעאן: איזה שילוב?
מוחמד כנעאן: כשדיברו על ערבים ודרוזים אמרנו ליושב-ראש: עזוב את הדרוזים.
מוחמד כנעאן: נציג חברת החשמל אמר שיש בחברה 55 עובדים ערבים.
מוחמד כנעאן: אחר-כך שאלנו אותו כמה מהם דרוזים והוא ענה - 50.
מוחמד כנעאן: כלומר בחברת החשמל יש רק 5 עובדים ערבים.
מוחמד כנעאן: אדוני השר, צריך להחליט האם הדרוזים הם חלק מהאוכלוסיה הערבית במדינת ישראל או לא.
מוחמד כנעאן: היום כשנוח לממשלה הדרוזים הם חלק מהאוכלוסיה הערבית וכשלא נוח לה הם לא חלק.
מוחמד כנעאן: ביקשנו משר האוצר לטפל בשני נושאים מרכזיים הנוגעים לאוכלוסיה הערבית: 1) נושא מס רכוש: היתה החלטה של ממשלת נתניהו לבטל את המס הזה.
מוחמד כנעאן: היה להם אומץ.
מוחמד כנעאן: אנחנו מצפים למצוא אותו אומץ בממשלת ברק, שהיא תבטל את החובות, לפחות את הריבית, את הקנסות, את עליית המדד.
מוחמד כנעאן: לא הגיעו לעמק השווה באשר להחלטה כזאת גם עם ממשלת נתניהו, שהצבענו נגדה.
מוחמד כנעאן: 2) נושא מינהל מקרקעי ישראל: בדקתי את הנושא הזה בכמה ישובים ערביים.
מוחמד כנעאן: מגרש בגודל 500 מטר עולה כ300,000- שקל.
מוחמד כנעאן: איך זוג צעיר שרוצה לבנות בית יוכל להתחתן, להקים משפחה, לבנות בית כשזה מחיר המגרשים לבנייה?
מוחמד כנעאן: בעיר שלי, בטמרה, מגרש בנייה מחירו 300,000 שקל.
מוחמד כנעאן: זה עוד לפני הפיתוח.
מוחמד כנעאן: לעומת זה, בישובים יהודים, למשל בכרמל, מחיר מגרש באותו גודל הוא 21,000 שקל בלבד, או 26,000 שקל.
מוחמד כנעאן: אנחנו מבקשים להפשיר שטחי בנייה במיגזר הערבי וגם להפחית את העלות.
מוחמד כנעאן: מצב כזה לא יתכן.
ראמז ג'ראיסי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתחיל בתגובה למשפט שאמרת לפני כמה דקות כהערת ביניים.
ראמז ג'ראיסי: אמרת: "לא צריך לחזור על הדברים, הדברים ידועים, חבל על הזמן".
ראמז ג'ראיסי: אני חושב שאתה צודק.
ראמז ג'ראיסי: השתתפתי כבר בעשרות מפגשים, דיונים וועדות במשך הרבה שנים.
ראמז ג'ראיסי: אני מרגיש שאפשר להביא קלטת מהמפגש הראשון, להשמיע אותה וזה ייראה כאילו לא נעשה דבר.
ראמז ג'ראיסי: נתונים על צילום המצב הקיים לא חסרים.
ראמז ג'ראיסי: כל אחד מאלה שדיברו לפני, חברי הכנסת ואחרים, הביא מספר דוגמאות מכל מיני תחומים.
ראמז ג'ראיסי: אפשר לחבר אותן יחד ולראות את התמונה השלמה.
ראמז ג'ראיסי: נתונים לא חסרים.
ראמז ג'ראיסי: השאלה היא האם יש רצון כנה ואמיתי לעשות, או שאין רצון כזה.
ראמז ג'ראיסי: אני רוצה לציין שהיתה תקופה, בשנים 95-92, שאז היה שינוי.
ראמז ג'ראיסי: אומנם לא מה שרצינו ולא בקנה המידה ובפרופורציות שרצינו לראות את השינוי, אבל היתה החלטה ברמה של מדיניות והורגשו שינויים בשטח.
ראמז ג'ראיסי: ב3- השנים האחרונות היתה נסיגה והידרדרות בכל התחומים.
ראמז ג'ראיסי: אפשר לראות את זה בצורה פשוטה ביותר.
ראמז ג'ראיסי: יצא מידרג סוציו-אקונומי מעודכן.
ראמז ג'ראיסי: אפשר לראות שבמיגזר הערבי בממוצע יש ירידה במידרג הסוציו-אקונומי, במקום לראות שיפור ועלייה.
ראמז ג'ראיסי: אם היה ניסיון כלשהו או עשייה לסגור פערים, זה לא צלח.
ראמז ג'ראיסי: זאת הוכחה חותכת לכך שהיתה הידרדרות.
ראמז ג'ראיסי: השאלה היא האם רוצים לשנות ומה עושים כדי לשנות.
ראמז ג'ראיסי: דבר ראשון, צריך לראות את זה בתקציב של שנת 2000.
ראמז ג'ראיסי: אין זמן כאן, לא לוועדות הכנסת, לא לוועדת מנכ"לים ולא לדיונים.
ראמז ג'ראיסי: יש תקציב במשרדים השונים וצריך לבחון האם יש שיפור וצמצום פערים, שינוי יחסי לטובת אותה אוכלוסיה שסבלה וסובלת ממצב יותר נחות בכל התחומים.
ראמז ג'ראיסי: כשמסתכלים על התקציב לשנת 2000 לא רואים שום התקדמות.
ראמז ג'ראיסי: להיפך.
ראמז ג'ראיסי: אני לא רואה איך בתקציב משרד הפנים, ועם הקיצוצים, קיצוצים שמגיעים גם למיגזר הערבי שהוא בלאו הכי במצב ירוד, איך אפשר יהיה להגיע למצב שרשויות במצוקה יוכלו לשלם משכורות, לאחר שכבר כמה חודשים הן לא שילמו משכורות.
ראמז ג'ראיסי: אני חושב שצריכה להיות המלצה מכאן שמשרד הפנים יפעל מיידית לטפל בכל הרשויות המקומיות שלא שילמו משכורות כדי לאפשר להן לתת לאנשים לחיות ולא לרעוב לפת לחם.
ראמז ג'ראיסי: ויש רשויות שנמצאות במצב כזה.
ראמז ג'ראיסי: אני רוצה לתת דוגמא פשוטה, אפילו בעניין בית-קברות.
ראמז ג'ראיסי: במשך 3 שנים לעיריית נצרת אין מקום לקבור מתים בבתי-הקברות הקיימים.
ראמז ג'ראיסי: הצלחנו סוף סוף להגיע לאישור תב"ע של מגרש המיועד לבית-קברות, אבל אנחנו לא מקבלים תקציב.
דוד אזולאי: שלא ימותו ....
ראמז ג'ראיסי: הלוואי.
ראמז ג'ראיסי: אם יש לך מירשם לסוף האלפיים, מה טוב.
ראמז ג'ראיסי: אפילו לצורך הכשרת שטח לבית-קברות אין במשרד הדתות תקציב.
סלח סולימן: היום בונים בתי קברות בהם יש קבורה בקומות.
סלח סולימן: זה פיתרון.
ראמז ג'ראיסי: אנחנו לא מרגישים טוב עם כך שראש הממשלה לא ראה לנכון עד היום להיענות לפניותנו לשבת איתו.
ראמז ג'ראיסי: לפני הבחירות היה לו הרבה זמן.
ראמז ג'ראיסי: עברו 100 הימים אך הוא עדיין לא מצא זמן לשבת עם נציגי 20% מהאוכלוסיה ולשמוע את דברינו.
ראמז ג'ראיסי: אנחנו גם רוצים לשמוע ממנו.
ראמז ג'ראיסי: הוא לא צריך לשמוע אותנו, הוא כבר יודע.
דוד אזולאי: תעשה שביתה ואחרי חודש ימים הוא יישב איתכם.
אחמד טיבי: הוא נפגש עם נציגי המאחזים.
ראמז ג'ראיסי: ועדת שרים, ועדת מנכ"לים: אני חושב שנציגים של המיגזר הערבי צריכים להיות מיוצגים בהן.
ראמז ג'ראיסי: אנחנו מצפים קודם כל לשינוי תקציב 2000.
ראמז ג'ראיסי: אחר-כך במהלך זמן הביצוע של תקציב 2000 שתוכן תוכנית, כאשר הזמן להכנתה יהיה מוגבל ל3-2- חודשים.
ראמז ג'ראיסי: תוכן תוכנית - אני לא מדבר על תוכנית חומש - תוכנית לשלוש שנים, שזה הזמן שנשאר לתקופת הכהונה של הממשלה הזאת, כדי שבסוף כהונתה נוכל למדוד האם הדברים השתנו.
ראמז ג'ראיסי: אפשר לקבוע תוכנית ל5- שנים אבל אז נצטרך לראות נקודת ציון בתום 3 שנים כדי שנוכל לערוך השוואה.
ראמז ג'ראיסי: דובר כבר על הנושא של שטחי שיפוט.
ראמז ג'ראיסי: יש נושא בוער מאוד ליד כפר סכנין, של שטחים שיועדו למטרות צבאיות הנמצאים בגבול של בית-הספר, ליד בתים.
ראמז ג'ראיסי: איך דבר כזה יכול להיות?
ראמז ג'ראיסי: במקום זה היה צריך לתת לישוב הזה להתפתח ושתהיה שכונה לזוגות צעירים, שיהיו פארקים ותהיה תעשייה ודברים מהסוג הזה.
ראמז ג'ראיסי: איזורי עדיפות לאומית: עכשיו מכינים את המפה.
ראמז ג'ראיסי: עוד 3-2 שבועות תוצג מפת איזורי עדיפות לאומית.
ראמז ג'ראיסי: בתקופה של הממשלה הקודמת כמעטו ונמחקו כל הישובים הערביים ממפת העדיפות הלאומית.
ראמז ג'ראיסי: אנחנו מצפים שיהיו קריטריונים שוויוניים במפת העדיפות הלאומית לתקופת כהונתה של הממשלה הזאת.
דוד אזולאי: אני מבקש שתאמר משפט סיום על נצרת.
דוד אזולאי: מה הבשורה בפיך?
סאלח טריף: יהיה בסדר.
ראמז ג'ראיסי: יהיה בסדר.
מתן וילנאי: במקרה הספציפי הזה לא הייתי חותם על האמירה הזאת, שיהיה בסדר.
קריאה: שיהיה בסדר מבחינת תקציבי הממשלה.
ראמז ג'ראיסי: אני לא רוצה לפתוח דיון עכשיו כי בליבי יש הרבה כאב וכעס.
דוד אזולאי: הייתי מצפה ממך, כראש העיריה, לנצל את הפורום הזה ולהגיד מילה לקראת הסולחה וההסכם הגדול.
ראמז ג'ראיסי: הלוואי ויכולתי.
סאלח טריף: אני רוצה להודות לחבר הכנסת אזולאי, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, על שנתן עדיפות לעניין הזה.
סאלח טריף: אני גם רוצה לברך את השר מתן וילנאי.
סאלח טריף: הוא חדש בפוליטיקה אבל אני מאוד מחשיב את מינויו לטיפול בעניין הזה משום שאני מכיר אותו כאדם ישר, הגון ויסודי.
סאלח טריף: אני מאוד מקווה שכך הוא יטפל בעניין החשוב הזה.
סאלח טריף: הסיפור של מצוקת הישובים הערביים, של האוכלוסיה הערבית בישראל, הוא ריטואל קבוע.
סאלח טריף: הקיפוח ידוע, הבעיות ידועות.
סאלח טריף: אני שומע את חברי, שמעתי אותם כל-כך הרבה פעמים.
סאלח טריף: אני לא רוצה לחזור על זה.
סאלח טריף: אבל אני רוצה להגיד 3 דברים, שאני חושב שאנחנו צריכים להתמקד בהם.
סאלח טריף: השינוי בממשלה, בשלטון, נטע בכולנו תקוות שייחול שינוי בקונספציה, בתפיסה לגבי האזרחים הערביים במדינת ישראל.
סאלח טריף: השינוי הזה צריך להביא לא רק לאווירה טובה, בזה שהשר יוסי ביילין יסכים להצעתו של חבר הכנסת בשארה להכניס דירקטורים, אלא להחלטה ממשלתית להכניס דירקטורים, כי לא צריך חוק.
עזמי בשארה: לא צריך חוק?
עזמי בשארה: ומה אם תהיה ממשלת ליכוד?
סאלח טריף: האם מותר לי להסביר את עצמי ושלא תכעס, חבר הכנסת בשארה?
סאלח טריף: אני לא נגד הצעת החוק שלך אבל אני חושב שהממשלה הזאת צריכה ליזום את זה בעצמה.
טלב אלסאנע: חבל שמגיעים למצב שמאלצים ממשלה באמצעות חוק ושזה לא בא ביוזמה שלה.
סאלח טריף: אני חושב שהממשלה לא צריכה להמתין עד להשלמת חקיקתו של החוק כדי להחליט החלטה.
סאלח טריף: דבר שני, התקציב הקיים לשנת 2000 הוא מסר לציבור, אולם לצערי המסר של הממשלה הוא לא מסר גדול של שינוי.
סאלח טריף: זה מסר רע של שינוי.
סאלח טריף: בתחום הציבור הערבי, לדאבוני, כמו במיגזרים אחרים, כמו בתחומים אחרים שרצינו לראות בהם שינוי, לא ראינו שינוי.
סאלח טריף: אבל פה העניין הוא יותר קריטי.
סאלח טריף: גם ראש הממשלה וגם הממשלה כולה צריכה להבין שיש לנו פה פצצה מתקתקת.
סאלח טריף: המצוקות קשות והציבור הערבי לא יכול להמתין יותר.
סאלח טריף: הוא כן יכול להבין שתהיה תוכנית שתתפרס על פני כמה שנים טובות אבל הוא לא יכול לקבל את זה שלא תהיה שום תוכנית בכלל, שהוא יצטרך לצפות לנדבות של משרד זה או אחר, שלא יהיה משהו מרכז וענייני.
סאלח טריף: קודם כל שיופנו יותר תקציבים.
סאלח טריף: אם לא יהיה בתקציב הבא תיקון לעניין הזה תהיה לנו בעיה גדולה.
סאלח טריף: אדוני השר, אני רואה בברכה את זה שהתכנון והבנייה והקרקעות עברו למשרד ראש הממשלה.
סאלח טריף: אני חושב שזו שעת כושר לציבור הערבי.
סאלח טריף: אני רוצה להגיד לכם ש50%- מהבעיות שלו ייפתרו בזה שייפתרו בעיות התכנון והבנייה והקרקעות, שזה המשאבים הכי חזקים במדינה.
סאלח טריף: נושא הקרקעות שהוא כל-כך בעייתי, ונושא התכנון והבנייה, שמתייחס לפיתוח של הישובים.
סאלח טריף: אסור שהממשלה הזאת תתייחס, כמו רוב קודמותיה, אל הציבור הערבי כאל נטל, לא כאל אזרחים של מדינת ישראל.
סאלח טריף: ככה ראו את הדברים כשתכננו בעבר אבל זה לא יכול להימשך.
סאלח טריף: השינוי צריך לבוא, ומהר.
סאלח טריף: אני גם חושב שנושא מפת העדיפות הלאומית, כמו שמר ראמז ג'ראיסי אמר, הוא חשוב.
סאלח טריף: הנושא של העדפה מתקנת הוא כורח לאומי.
סאלח טריף: החל מפקידים במנגנון הממשלתי ודירקטורים וכלה במפה לפיתוח ועידוד תעשייה ועידוד השקעות הון במיגזר הערבי, ובזה שיישפרו את רמת התשתיות של הישובים ואת התשתיות בין הישובים.
סאלח טריף: אני מאוד מקווה, אדוני השר, שתיקח את הנושא הזה לידיך.
סאלח טריף: אנחנו, חברי הכנסת ואנשי הציבור, נהיה לצידך.
סאלח טריף: אבל יצטרך ראש הממשלה להבין שפה צריך שינוי, לא רק בדיבורים אלא באמת במעשים.
תאופיק חטיב: אני מודה ליושב-ראש על שהוא הביא את הנושא הזה לדיון כל-כך מהר.
תאופיק חטיב: אני מקווה שהפעם התוצאה תהיה שונה ממה שקרה בשנים שעברו, כאשר גם אז הנושא הובא לדיון והסתיים באותם פרוטוקולים וקלטות.
תאופיק חטיב: אני מקווה שהפעם זה יעבור לממשלה ושהממשלה הזאת תביא את השינוי.
תאופיק חטיב: התקציב המוצע הוא תקציב גרוע מאוד.
תאופיק חטיב: כבר עברתי על רובו המכריע.
תאופיק חטיב: אין בו שום בשורה.
תאופיק חטיב: שנת 2000 לא תהיה שנת שינוי כלפי האוכלוסיה הערבית לפי התקציב הזה.
תאופיק חטיב: הייתי מקווה שהעיצוב האחרון והסופי של התקציב יהיה שונה ממה שיש היום.
תאופיק חטיב: אני חושב שלממשלה יש פיתרון.
תאופיק חטיב: אגב, יש נוסחת קסם לפיתרון, נוסחה קצרה מאוד, בקשר לפיתרון הבעיות של האוכלוסיה הערבית.
תאופיק חטיב: היא מתחילה במשפט "כוונות טובות".
תאופיק חטיב: האם יש לממשלה כוונה אמיתית לשינוי במיגזר הערבי?
תאופיק חטיב: אם כן, לדעתי מכאן מתחיל הפיתרון.
תאופיק חטיב: כל השאר זה כבר מספרים ונתונים.
תאופיק חטיב: אם אין כוונה, כל המספרים לא יעזרו להביא לפיתרון.
תאופיק חטיב: אין תקציבי פיתוח במיגזר הערבי ולכן נמשיך לדבר על הביוב הזורם.
תאופיק חטיב: אם משרד הפנים מקציב - - -
עזמי בשארה: אני מעדיף שיהיה כסף אף אם לא יהיו כוונות טובות.
עזמי בשארה: מצידי שיהיו כוונות רעות.
דוד אזולאי: חבר הכנסת עזמי בשארה, אצלנו אומרים: "כוונה טובה מצרפה הקדוש ברוך הוא למעשה".
דוד אזולאי: כשיש כוונה טובה אז זה הולך לקראת מעשה.
דוד אזולאי: אבל כשאין כוונה טובה - - -
עזמי בשארה: כסף שמאחוריו כוונה טובה, עוד יותר טוב כמובן.
תאופיק חטיב: הייתי רוצה לראות את הכוונות האמיתיות של הממשלה ואז היא תימצא את הכסף, תאמין לי.
קריאה: אבל היא לא מוצאת אותו בתקציב.
תאופיק חטיב: כי לדעתי אין כוונה.
תאופיק חטיב: בתחילת ימיה של המדינה, בשנות ה50-, היה ברור שמדינת ישראל לא רוצה את הערבים בתוכה.
תאופיק חטיב: ולמה?
תאופיק חטיב: כל תוכניות המיתאר המפורטות של הכפרים הערביים היו בדיוק מסביב לבתי הישוב.
תאופיק חטיב: משמע שלא הותירו אפילו מגרש אחד נוסף לבנייה, אמרו שזה מה שיש.
תאופיק חטיב: כל מי שיוולד יצטרך לחפש מקום אחר, לא בארץ.
תאופיק חטיב: זאת היתה הכוונה.
תאופיק חטיב: זה לא נאמר ככה אבל זה בוצע.
תאופיק חטיב: ולכן יש בנייה בלתי חוקית במיגזר הערבי.
תאופיק חטיב: בוודאי.
תאופיק חטיב: אז איפה יבנו?
תאופיק חטיב: כל ראש רשות מגיש תוכנית מיתאר מפורטת ואז היא לא מאושרת או מעוכבת בגלל סכסוכי גבולות עם מועצות איזוריות סמוכות.
תאופיק חטיב: אין תוכניות מיתאר.
תאופיק חטיב: אז מה עושים?
תאופיק חטיב: אז בונים.
תאופיק חטיב: ככה זה ימשך.
תאופיק חטיב: אם רוצים לפתור את הבעיה צריך תוכניות מיתאר שכוללות איזורי תעשיה ואיזורי התפחות לישוב לשנים הבאות.
תאופיק חטיב: זה יפתור גם את נושא התיעוש וגם את נושא בעיות כביש חוצה ישראל והגבולות עם הישובים הסמוכים.
תאופיק חטיב: אם יש כוונה כזאת, אפשר וצריך להתחיל.
תאופיק חטיב: אני מכיר ישובים שגמרו תוכנית גבולות לפני 10 שנים עם המלצות לשרים ועד עצם היום הזה התוכניות מונחות במשרד הפנים.
תאופיק חטיב: אני יודע על ישוב שתוכנית הגבולות שלו הסתיימה ב1994- (היא התחילה ב1987-) ומאז ועד היום (ב1999-) היא נמצאת אצל השר וממתינה לחתימתו.
תאופיק חטיב: אני מתפלא.
תאופיק חטיב: ב5- שנים לדעתי הוקמו עשרות ישובים בגדה כאשר היתה מגמה להקים וניתן אישור לתוכניות בנייה למגורים תוך 20 ימים ולא תוך 20 שנים.
תאופיק חטיב: מכאן אני מסיק מסקנה: אם יש כוונה, אפשר למצוא גם מתכננים, גם כספים וגם הכל.
תאופיק חטיב: ואם אין כוונות אז בוודאי שלא ימצאו את הכספים.
תאופיק חטיב: אין כסף ויש קיצוצים וכולי.
1062: כבוד השר, רציתי לדבר על כפר כנא כדוגמא רלוונטית לשאר הישובים הערביים.
1062: רציתי להעלות את הבעיות שרלוונטיות גם לשאר הישובים.
1062: בכפר כנא יש 15,000 תושבים.
1062: היא סובלת היום מנזקי מים(?),מאי-הגשת שירותים אלמנטריים, גם בבתי-ספר, מחינוך בלתי סביר ובעיות כספיות קשות מאוד.
1062: התקבלה החלטה במשרד הפנים לכיסוי גרעונות אך משום מה לא מיישמים אותה, אינני יודע מדוע.
1062: אנחנו לוחצים ולא מקבלים תשובה.
1062: זה בקשר לגרעון ולמחסור התקציבי.
1062: אנחנו לוחצים על משרד הפנים שיישם אפילו רק את ההחלטה שכבר נתקבלה, ויש כבר החלטה לכיסוי גרעונות, אך לא מיישמים אותה.
1062: ניתקו באמצע.
1062: לא מוכנים לשלם.
1062: למה?
1062: אני לא יודע.
1062: רציתי להדגיש גם את עניין איזורי עדיפות, שמר ראמז ג'ראיסי העלה.
1062: כפר כנא למשל קיבלה איזור עדיפות א' בתעשייה ובתיירות.
1062: במקום לכלול את הכפר כולו באיזורי העדיפות בגלל המצב הסוציו-אקונומי הקשה ולהפוך אותו לאיזור עדיפות א', הם אפילו לקחו את המעט שיש לנו.
1062: שלחו לנו מכתבים וביטלו את ההכרה כאיזור עדיפות א' לתעשייה ולתיירות.
1062: עכשיו מצבנו מאוד קשה.
1062: היום 10 רשויות ערביות, שכבר כנא היא דוגמא להן, עומדות על סף קריסה.
ג'עפר פרח: אך השאירו את נצרת עילית הסמוכה באיזור עדיפות א'.
1062: אני רוצה שכבוד השר יבקר במקום ויראה, יעשה השוואה לאיזור התעשיה של נצרת עילית, שנמצאת 100 מטר מכפר כנא.
1062: תיראו מה קורה שם ומה קורה אצלנו.
1062: בכפר כנא לא נותנים אפילו תאורה לרחובות באיזור התעשייה.
1062: לחצתי, כתבתי מכתבים וערכתי פגישות רבות אך אף אחד לא עונה.
1062: אני מבקש מכבוד השר להתערב.
1062: שלחתי לך את כל החומר.
1062: ביקשתי עזרה מכבודו אך עד עכשיו לא קיבלתי תשובה.
מתן וילנאי: אני לא מחליף 22 שרי ממשלה, אני רוצה שתבינו היטב את העניין הזה.
מתן וילנאי: הרי אתם יודעים את זה.
מתן וילנאי: אתם סתם מנצלים את זה שאני חדש בעניין.
מתן וילנאי: אני לא שר הפנים, לא קוראים לי שרנסקי, אני לא שר הדתות, לא קוראים לי יצחק כהן.
טלב אלסאנע: החשש הוא שהתפקיד הזה יהפוך להיות צוואר בקבוק ושהממשלה תנקז את כל הבעיות לוועדת השרים ושום דבר לא יקרה.
מתן וילנאי: זה בדיוק מה שאני רוצה להעיר.
מתן וילנאי: יש שרים.
מתן וילנאי: נא זמנו אותם לכאן.
מתן וילנאי: נא ללכת אליהם ולדרוש הסברים למה תקציב משרד הדתות הוא 3% למוסלמים שמהווים 20% מאוכלוסיית המדינה.
מתן וילנאי: שהשר ייסביר.
מתן וילנאי: אני אומר את זה רק כהערת ביניים.
מתן וילנאי: אחרי זה אני אתייחס לעניין.
דוד אזולאי: השר צודק.
דוד אזולאי: השר וילנאי הוא יושב-ראש ועדת השרים שאמורה לטפל במכלול בעיות המיגזר הערבי.
דוד אזולאי: טבעי שחלק מהבעיות יתנקזו אליו.
דוד אזולאי: כבוד השר, מן הראוי שהדברים גם יובאו אל שולחן הממשלה.
מתן וילנאי: חבר הכנסת טלב אלסאנע צודק, אסור שאני עוד אשמש צינור.
דוד אזולאי: בוודאי שלא.
דוד אזולאי: אני מודיע לך, היו פה שרים ויהיו פה שרים ואני אשאל אותם את השאלות הקשות.
דוד אזולאי: האמן לי שאנחנו בוועדה לא עושים הנחות לאף שר.
1062: את כל הבעיות העלינו גם בפני כל השרים.
דוד אזולאי: היות והשר צריך לעזוב אותנו לכל המאוחר בשעה 2:00 אז אני מאוד מבקש לקצר.
דוד אזולאי: אנחנו רוצים לקבל גם תשובות.
דוד אזולאי: חשוב מאוד שתביעו את עצמכם אבל אל תחזרו על דברים ועימדו בלוח הזמנים.
אחמד טיבי: אני מודה ליושב-ראש על כינוס הדיון הזה.
אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח בגינוי לחברי-הכנסת היהודים החברים בוועדה הזאת.