GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאוקי חאטיב: אי לכך רמת השירותים שנותנת רשות מקומית ערבית היום, היא פחות מ 60% מרמת השירותים שנותנת רשות מקומית יהודית.
שאוקי חאטיב: אין תקציבי פיתוח.
שאוקי חאטיב: ברגע שאין לך תיקצוב לפיתוח, הרשויות הערביות מושכות מהתקציב הרגיל ומשקיעות בפיתוח.
שאוקי חאטיב: זה יוצר את הגירעונות.
שאוקי חאטיב: זה המעגל שהתחלתי לדבר עליו, המעגל הסגור.
שאוקי חאטיב: אי תיקצוב נכון, רמת שירותים נמוכה ברשויות המקומיות.
שאוקי חאטיב: אי תיעוש הכפר הערבי במכוון במשך כל השנים, גורם לאי תעסוקה.
שאוקי חאטיב: אין תעסוקה, אין הכנסה לתושבים.
שאוקי חאטיב: לא סתם היום 16 רשויות ערביות מתוך 20 רשויות מקומיות מככבות במידרג של האבטלה מעבר ל 10%.
דוד אזולאי: איך אתה מסביר את הטענה של משרד הפנים ומשרד האוצר שלמעלה מ 60% או קרוב ל 60% מהתושבים לא משלמים ארנונה?
דוד אזולאי: אני מתקן.
דוד אזולאי: אני אמרתי קודם 40%.
שאוקי חאטיב: זה בדיוק המעגל.
שאוקי חאטיב: אין תעשיה, יש אבטלה.
שאוקי חאטיב: זו לא אבטלה סמויה.
שאוקי חאטיב: ביותר מ 60% מבתי האב במגזר הערבי יש מפרנס אחד.
שאוקי חאטיב: הנשים לא עובדות.
שאוקי חאטיב: אם אנחנו מוסיפים את הנשים למעגל האבטלה, אנחנו מדברים על 35% אבטלה.
מוחמד ברכה: 80% מפרנס אחד.
מוחמד ברכה: לא 60%.
שאוקי חאטיב: כתוצאה מהכנסה נמוכה, לא משלמים ארנונה.
שאוקי חאטיב: כתוצאה מרמת שירותים נמוכה, אנשים אין להם חשק לשלם ארנונה.
שאוקי חאטיב: לא יתכן, שהילד של בן הכפר שלי ילך לשחק בעיר השכנה ויש לו שם פארק לשחק בו.
שאוקי חאטיב: למה שהאבא של הילד הזה ישלם בדיוק אותו חיוב ארנונה כמו בישוב היהודי?
שאוקי חאטיב: אז ממשיכים להסיט את העניין.
שאוקי חאטיב: במקום לשאול למה לא משלמים ארנונה, בואו תתקצבו את הרשויות הערביות בצורה נכונה, תעלו את רמת השירותים, תתעשו את הכפר הערבי כך שתעלה רמת ההכנסה, אז הם גם ישלמו.
דוד אזולאי: מר מוחמד זיידאן, ראש המועצה המקומית כפר מנדא, יושב ראש ועד ראשי הרשויות הערביות.
דוד אזולאי: בדברים שלך, הייתי מאד מבקש שתתיחס למה שנאמר גם על כפר מנדא.
דוד אזולאי: כתוב בדו"ח הזה שמנהל מחלקת הגבייה הועלה מדרגה 9 ל 12 וכן שהוא קיבל תוספת פיצול בשיעור של 10.4%, למרות שהנ"ל לא עובד בפיצול, כמו כן 60 שעות נוספות גלובליות, 10% תוספת מאמץ וכן תוספת חד פעמית עבור גבייה בסך 1700 ש"ח.
דוד אזולאי: יש לך הזדמנות לענות על זה.
מוחמד ברכה: אני אעדכן אותך.
מוחמד ברכה: כשיושב ראש הועד הארצי היה ראש עירית שפרעם, אז הנתונים של הפרד ומשול היו רק על שפרעם.
מוחמד ברכה: עכשיו ראש המועצה מכפר מנדא, אז הנתונים הם על כפר מנדא.
דוד אזולאי: אני מצטער.
דוד אזולאי: תחזור בך ממה שאתה אומר.
דוד אזולאי: יש לי פה רשימה.
דוד אזולאי: עראבה, ג'אד ועוד.
דוד אזולאי: אתה רוצה את כל הרשימה?
מוחמד זיידאן: תמיד משחקים בשטח הזה.
דוד אזולאי: אני מציע לך לא להכנס לקטע הזה.
דוד אזולאי: אני מציע לך.
דוד אזולאי: אני פשוט נותן לו את הבמה לענות על דברים שמעלים כנגדו.
מוחמד ברכה: זה לא מופנה אליך.
מוחמד ברכה: זה המשחק של האוצר ומשרד הפנים.
מוחמד כנעאן: למה ממקדים את הדיון בצורה כזאת?
דוד אזולאי: הדיון הוא בין היתר על ההאשמות שאנחנו שומעים.
מוחמד כנעאן: אם אנחנו רוצים להביא סטטיסטיקה כזאת, צריך להביא סטטיסטיקה כוללת.
מוחמד כנעאן: כולל המגזר היהודי.
דוד אזולאי: אני מצטער מאד.
דוד אזולאי: כנראה שלא שמעת את דברי.
מוחמד כנעאן: שמעתי טוב מאד.
מוחמד כנעאן: אני יושב לידך.
דוד אזולאי: אם היית שומע לא היית אומר את הדברים האלה, כי אני שאלתי האם נבדקו הדברים הללו גם אצל ראשי הרשויות היהודיות.
דוד אזולאי: אתה לא שמעת אותי ואני מבקש לקבל תשובה.
מוחמד כנעאן: מי שהכין את הדו"ח הזה, תשאל אותו.
דוד אזולאי: הוא נמצא פה והוא שומע אותי.
מוחמד כנעאן: הוא שומע?
מוחמד כנעאן: אז שיקום ויגיד.
דוד אזולאי: אתה תשמע אותו עוד מעט.
דוד אזולאי: תהיה לך את הזכות לשמוע אותו.
מוחמד זיידאן: אנחנו לא באנו היום לבדוק נתון אחד של פקיד אחד בכפר מנדא.
מוחמד זיידאן: לדעתי זה לא המקום הנכון.
מוחמד זיידאן: אבל עם כל זאת אני בודק את הדברים האלה ואני לא רוצה שאנחנו נתמקד בפקיד אחד, כי זה לא מה שגרם לגירעון במועצה המקומית כפר מנדא, גירעון שהגיע ל 19 מיליון שקל עד סוף 1998.
מוחמד זיידאן: זאת לא הסיבה לגירעון ולפי דעתי כל גורם המשכורות ברשויות המקומיות לא עובר את האחוז המקובל במסגרת התקציב.
מוחמד זיידאן: אם יש דברים בודדים כאן ושם יש צורך לבדוק אותם ואני אמרתי במשרד הפנים שאני אבדוק אותם.
מוחמד זיידאן: אם יש איזו טעות או איזה ניפוח במשכורת של אדם אחד זה יטופל.
מוחמד זיידאן: זה לא הטיפול כאן.
מוחמד זיידאן: אנחנו מטפלים בבעיה גדולה ולא בדברים פשוטים כאלה.
מוחמד זיידאן: זה רק מרמה אותנו במספרים.
מוחמד זיידאן: סכומים קטנים כאלה וגורם המשכורות ברשויות המקומיות לא גרמו לכל הגרעון של 890 מיליון שקל.
מוחמד זיידאן: לפי דעתי, היום צריך לבדוק את הנתונים ששאוקי חאטיב הסביר - וכאן הבעיה - ולא לטפל נקודתית בכמה פקידים כאן ושם.
מוחמד זיידאן: זה הרי בכל המדינה.
מוחמד זיידאן: לא רק ברשויות המקומיות הערביות ולא רק בכפר מנדא.
מוחמד זיידאן: אז חבל שנבזבז את הזמן כאן לבדוק דברים קטנים כאלה.
מוחמד זיידאן: כמו שאמר מר שאוקי חאטיב, בעיית הגירעון המצטבר נובעת כתוצאה מאי פיתוח הכפר הערבי.
מוחמד זיידאן: כאן הבעיה.
מוחמד זיידאן: הגיע הזמן שממשלת ישראל תאמץ תוכנית ברורה לפתח את הכפר הערבי ולהקים תשתיות.
מוחמד זיידאן: היום, בעניין התקציבים, יש לנו שלוש דרישות.
מוחמד זיידאן: שלושה נושאים לטיפול: 1.
מוחמד זיידאן: איך לכסות את הגירעון 2.
מוחמד זיידאן: איך להגיע ל 100% מועדת סוארי 3.
מוחמד זיידאן: תכנית הפיתוח.
מוחמד זיידאן: אלה הן הדרישות שלנו וכל הגורמים שאנחנו מדברים אתם, כולם מצדיקים את הטענות שלנו.
מוחמד זיידאן: כולם מסכימים שהגיע הזמן שתהיה, חד וחלק, החלטה פוליטית לשוויון במגזר הערבי.
מוחמד זיידאן: הבעיה היא, איך לגלגל את העניין בוועדת הפנים, כדי שממשלת ישראל תיקח החלטה פוליטית להביא את המגזר הערבי לשוויון.
מוחמד זיידאן: לעניין משרד הפנים.
מוחמד זיידאן: הכל מרוכז במשרד הפנים בעניין הגירעון.
מוחמד זיידאן: אנחנו ישבנו אתמול עד 11 או 12 בלילה עם מנכ"ל משרד הפנים והוא אמר שאין לו כסף.
מוחמד זיידאן: הוא אמר: אין כסף לכסות את הגירעונות.
מוחמד זיידאן: אם משרד האוצר מעביר כספים למשרד הפנים, אין לו בעיה לחלק את זה ולכסות את הגירעונות.
מוחמד זיידאן: כאשר אנחנו רואים היום שכ 20 ראשי רשויות מקומיות לא יכלו לשלם משכורות כמה חודשים, זאת בעיה.
מוחמד זיידאן: השאלה היא איך לטפל בבעיה היום.
מוחמד זיידאן: לא לטפל בבעיית פקיד שמקבל תוספת של דרגה או שתי דרגות.
מוחמד זיידאן: זאת הבעיה שלנו היום?
מוחמד זיידאן: צריך לטפל בבעיה בצורה רצינית ולא בצורה כל כך נקודתית שמטשטשת את כל העסק.
מוחמד זיידאן: אין לי מה להוסיף יותר על דברי שאוקי חאטיב.
שאוקי חאטיב: אני רק רוצה להוסיף שני נתונים מהדו"ח של האוצר.
שאוקי חאטיב: למרות, שעמדתי היא שהשילטון המקומי בכללותו בבעיה קשה.
שאוקי חאטיב: כדאי להדגיש את מצבו למרות שניסו לקבוע שברשויות הערביות יש חריגים.
שאוקי חאטיב: הנתונים הם: עובדים מוניציפליים לכל אלף תושבים לכלל הרשויות במדינה – 6.25, למגזר הערבי –4.8.
שאוקי חאטיב: שכר מוניציפלי ממוצע בכלל הרשויות במדינה - 112.7, במגזר הערבי 90.2.
שאוקי חאטיב: אז איפה האוצר?
שאוקי חאטיב: את זה לא אני המצאתי.
שאוקי חאטיב: אלה הדוחות הכספיים של כלל הרשויות במדינה.
שאוקי חאטיב: כדאי שהאוצר ירשום את הנתונים האלה.
דוד אזולאי: גיורא רוזנטל, בבקשה.
גיורא רוזנטל: הרבה דברים נאמרים בימים האחרונים בנושא של המגזר הערבי בכל מיני פורומים, גם כאן בועדה דיברנו לא מזמן על זה וגם בפורומים אחרים ואני חושב שאף אחד לא יורד לנקודה האמיתית.
גיורא רוזנטל: הנקודה האמיתית היא שצריך היום לראות את הנושא של המגזר הערבי והפערים שקיימים כבעיה לאומית.
גיורא רוזנטל: אם לא יגדירו את הנושא הזה כבעיה לאומית שדורשת פתרון ברמה לאומית, אנחנו נמשיך ונדבר ככה עוד ועוד ועוד ומהדיבורים האלה לא יצא שום דבר.
גיורא רוזנטל: להגדיר את זה כבעיה לאומית שדורשת פתרון ברמה לאומית, זה בודאי הקצאת משאבים.
גיורא רוזנטל: הקצאת משאבים זה שינוי סדרי עדיפויות במסגרת תקציב קיים, או, אם רוצים, הגדלתו.
גיורא רוזנטל: אם לא ילכו על זה, כל שאר הדיבורים לא יועילו כלום.
גיורא רוזנטל: ברור, שהממשלה כרגע מתגוננת ודרך ההתגוננות שלה זה לנסות להסית את הדיון לכיוונים אחרים, כמו להביא נתונים מהסוג הזה שגם אם הם נכונים הרי בוודאי הם לא רלוונטיים לבעיה כהגדרתה כבעיה לאומית.
גיורא רוזנטל: החריגות שהועלו - זה תמיד נכון לדיון.
גיורא רוזנטל: אפשר לדון בזה.
גיורא רוזנטל: אף אחד לא בא להגיד שאין חריגות במגזר הערבי ואין חריגות במגזר היהודי.
גיורא רוזנטל: כולם חורגים.
גיורא רוזנטל: גם הממשלה לא נקיה מחריגות ומבקר המדינה כל שנה כותב ספר גדול על החריגות בממשלה.
גיורא רוזנטל: אז מה?
גיורא רוזנטל: זה לא רלוונטי.
דוד אזולאי: צריך להמשיך?
דוד אזולאי: לא לתקן את זה?
גיורא רוזנטל: אין ספק בזה שצריך לתקן.
גיורא רוזנטל: , צריך כל השנה לעסוק בזה, אין ספק בזה.
גיורא רוזנטל: אבל לא כשדנים בבעיה הזאת.
גיורא רוזנטל: זה לא הזמן לדבר על הדברים.
גיורא רוזנטל: זה גם לא הגורם לבעיה.
גיורא רוזנטל: יכול להיות שזה נובע מהבעיה.
גיורא רוזנטל: אני לא רוצה להשתמש במלה אנרכיה, אבל אם נכפה עלי לחיות בתנאים בלתי סבירים, אז אחר כך גם קורות כל מיני תופעות של התנהגות.
גיורא רוזנטל: רוב האנשים חיים כרומאים.
גיורא רוזנטל: הם רואים שמבחוץ לא באה העזרה, הם נמצאים בתוך מצוקה מתמדת שאין לה פתרון ואז גם קורה ששוברים את כללי ההתנהגות.
דוד אזולאי: אני שואל אתכם כמרכז השילטון המקומי.
דוד אזולאי: הגשתם איזושהי תוכנית לממשלה על הרשויות המקומיות בכלל והרשויות הערביות בפרט?
גיורא רוזנטל: אנחנו מעלים את הנושא של המגזר הערבי בכל פעם שאנחנו באים לדיון במשרדי הממשלה כבעיה שצריכה פתרון.
דוד אזולאי: יש לכם תוכנית משלכם?
גיורא רוזנטל: אמרנו שאנחנו רוצים לעשות תוכנית וגם את הקטע הזה של לעשות תוכנית, לא מוכנים שנעשה.
גיורא רוזנטל: יודעים שהתוכנית הזאת בסיכומו של דבר מישהו צריך להגשים אותה וההגשמה שלה עולה משאבים רבים.
גיורא רוזנטל: אז הפתרון זה שלא נעשה בכלל תוכנית.
גיורא רוזנטל: זה הכי טוב.
גיורא רוזנטל: נסיט את הדיון למשהו אחר ולאט לאט הכל יירגע עד המשבר הבא.
גיורא רוזנטל: אנחנו הגענו למשבר שאי אפשר להמשיך אותו הלאה.
גיורא רוזנטל: אנחנו רוצים לעשות תוכנית ורוצים שהממשלה תהיה צד לתוכנית.
גיורא רוזנטל: התוכנית הזאת עולה כסף.
גיורא רוזנטל: כדי לבצע אותה יש לעשות סקר ונכון לעכשיו יש התנגדות נחרצת של הממשלה לעשות אותה.
גיורא רוזנטל: בעיני זה מעיד על כך שלא רוצים גם ליישם שום דבר.
דוד אזולאי: זה אמור לגבי השלטון המקומי בכלל או רק לגבי הרשויות הערביות?
גיורא רוזנטל: אני מדבר על המגזר הערבי.
גיורא רוזנטל: פה צריכים לעשות תוכנית כי זאת בעיה לאומית.
דוד אזולאי: אבל למה לא לנהל מאבק, שצריך להכין תוכנית לכלל השלטון המקומי.
דוד אזולאי: אני לא צריך להגיד לך באיזה מצב נמצא היום השלטון המקומי.
גיורא רוזנטל: כי למגזר הערבי ישנה היום בעיה מיוחדת בגלל הפערים שנוצרו בחמישים שנות מדינה.
גיורא רוזנטל: את הבעיה הזו צריך לפתור באופן נפרד מהבעיה של כל השלטון המקומי.
גיורא רוזנטל: הבעיה של כולם רק מקשה עוד יותר, אבל פה צריכים לתפוס את השור בקרניו ולהגיד שזה לא יכול להיפתר כפתרון רגיל של כולם.
גיורא רוזנטל: פה צריך התמודדות מיוחדת.
גיורא רוזנטל: יש כאן פערי שירותים, פערי פיתוח תשתיות, מוסדות, ביוב ברחובות.
גיורא רוזנטל: זה דבר שלא יעלה על הדעת, שזה יכול ככה להמשך בלי טיפול.
גיורא רוזנטל: לזה צריך תוכנית, לעשות סקר.
גיורא רוזנטל: לראות מה, כמה זה עולה, איפה ואחרי זה ליישם את זה.
גיורא רוזנטל: את הסקר עצמו לא רוצים שנעשה.
האשם מחאמיד: אפשר לשאול שאלה?
האשם מחאמיד: יש פה נציגים של משרדי ממשלה?
דוד אזולאי: יושבים פה נציגי משרד הפנים ומשרד האוצר.
דוד אזולאי: את אלה בעצם הזמנו.
דוד אזולאי: אני שומע שגם הוזמן נציג משרד ראש הממשלה.
מוחמד ברכה: מה אתה רוצה להשיג מהישיבה הזאת?
דוד אזולאי: אני אגיד לך מה אני רוצה.
דוד אזולאי: אני רוצה שאנחנו נקבל החלטה שנמשיך לעקוב, גם אחרי משרדי הממשלה וגם אחרי הרשויות המקומיות.
מוחמד ברכה: אז בוא נעקוב.
מוחמד ברכה: אנחנו הקשבנו אחד לשני מספיק.
דוד אזולאי: אם אתה רוצה רשות דיבור, תרשם.
מוחמד ברכה: נרשמתי.
מוחמד ברכה: אני רשום אצלך.
דוד אזולאי: תחכה.
דוד אזולאי: יש אנשים לפניך.
דוד אזולאי: אני מבקש את גברת רות יוסף ממשרד הפנים.
דוד אזולאי: בואו נשמע.
רות יוסף: האמת היא שאני רוצה ללכת אולי בדרכו של היושב ראש, לפי המשפט האחרון שהוא אמר לפני שהוא העביר את רשות הדיבור, בנושא שהבעיה היא בעצם לא בעיה של הסקטור הערבי.
רות יוסף: הבעיה היא של כל השלטון המקומי.
רות יוסף: אחר כך אולי נתמקד טיפה על הסקטור הערבי כי שם יש בעיה מיוחדת מכל מיני סיבות, כלומר מכל הכיוונים.
עסאם מח'ול: המאבק הוא שהבעיה של האוכלוסייה הערבית יהיה חלק דומה לבעיה של האחרים.
עסאם מח'ול: הלוואי.
עסאם מח'ול: אנחנו רוצים להגיע לזה.
רות יוסף: זה בדיוק מה שאני אומרת.
האשם מחאמיד: את צודקת שיש פה הבדל.
רות יוסף: יש הבדל מסוים, אבל נמשיך הלאה.
רות יוסף: הבעיה היא הבעיה של כל השלטון המקומי .
רות יוסף: כל השלטון המקומי היום מתמודד עם בעיית הגירעון של כחמישה מיליארד ומאתיים מיליון שקל, זה גירעון מצטבר ל 31 בדצמבר 1998 שכולל גם את הסקטור הערבי בפנים.
רות יוסף: לקראת שנת אלפיים
רות יוסף: אלה הם תנאי ההתחלה של משרד הפנים.
רות יוסף: ישבנו אתמול עם רוב הפורום שיושב כאן, מבחינת ראשי ערים, ניסינו להתמודד עם המעט שיש לנו.
רות יוסף: חוץ מאשר אווירה טובה, לא היה שם הרבה.
רות יוסף: זה המצב.
רות יוסף: לכן, אני אומרת, ההתמודדות קודם כל אני חושבת שצריכה להיות גם של הסקטור הערבי, גם של הסקטור היהודי.
רות יוסף: אם נשארים בתנאים של התקציב הקיים והמוצע, איך מתמודדים עם זה, איך יוצאים לקראת שנת אלפיים ואם לא, אם מקבלים משאבים נוספים, איך מחלקים את המשאבים הנוספים.
מוחמד ברכה: את מדברת כמו נציגת תנועת מחאה, לא כנציגת משרד הפנים.
דוד אזולאי: לפי דברייך, גם אם יאשרו את התקציב של שנת 1999 לשנת אלפיים, כי קיצצו כ 11%, בעצם אנחנו נשאר עם אותה בעיה והיא תלך ותחריף.
רות יוסף: כן והיא לא רק בעיה של הסקטור הערבי.
רות יוסף: מבחינת השוויון, אגב, יש בעיה גם בסקטור היהודי.
מוחמד כנעאן: כן, אבל בסקטור הערבי המצב יחמיר.
חוסניה ג'בארה: יש שוויון?
רות יוסף: יש שוויון.
רות יוסף: בבעיות יש שוויון.
חוסניה ג'בארה: כן?
רות יוסף: עכשיו, לגבי הסקטור הערבי.
רות יוסף: הסקטור הערבי אני חושבת, אני לא אומרת שיש שוויון.
רות יוסף: אף פעם לא באתי בהצהרה כזו.
רות יוסף: זו גם אחת הסיבות שבאמת היו שלשה הסדרים משנת 1991.
רות יוסף: מענק האיזון לסקטור הערבי משנת 1991 ועד היום, גדל פי ארבעה ריאלית.
רות יוסף: כלומר, אני חושבת שהסקטור הזה עשה עבודה נפלאה מבחינתו.
רות יוסף: הוא קידם את עצמו פי ארבעה במענקי האיזון.
שאוקי חאטיב: אבל אולי תצייני ממה זה.
שאוקי חאטיב: מאיזה בסיס.
שאוקי חאטיב: תמיד אתם זורקים אחוזים.
שאוקי חאטיב: תהיו אמיתיים.
שאוקי חאטיב: כל אפס אם את מגדילה אותו באחוזים, הוא נשאר אפס.
רות יוסף: אני יכולה גם להגדיר במספרים, אם אתה מתעקש, אבל בוא נמשיך.
רות יוסף: כלומר, אי אפשר להגיד שאין אפליה פוליטית ושום דבר.
רות יוסף: כל הצדדים הפוליטיים בעצם הבינו שצריך ליצור כאן איזו שהיא אפליה מתקנת לסקטור הערבי ובאמת נתנו את המשאבים לזה.
רות יוסף: לא מספיק, אין שום ספק.
רות יוסף: אני לא מתווכחת בקטע הזה.
רות יוסף: אבל זה מה שיש ובהשוואה לסקטורים האחרים, נעשה כאן, אני חושבת, צעד מדהים לקראת הסקטור הזה.
אחמד טיבי: מה קרה ל 160 מיליון שקל?
רות יוסף: 160 מיליון שקל לשלוש שנים, היה ההסדר.
דוד אזולאי: חברי הכנסת, אני אאפשר לכם לדבר.
דוד אזולאי: כך אני לא יכול.
דוד אזולאי: אני מבקש לאפשר לאנשים להגיד את שלהם.
דוד אזולאי: אחר כך אני אתן את רשות הדיבור.
רות יוסף: אז בקטע של עמידה בהסכמים, תמיד אני אומרת, בהסכמים תמיד יש שני צדדים.
רות יוסף: אמנם אתם טוענים שזה נימוק שקוף, אבל זה נימוק שהוא קיים.
רות יוסף: אני מאד הייתי שמחה גם לא להשתמש בו.
רות יוסף: זה לא נימוק שאני שמחה להשתמש בו.
מוחמד כנעאן: היא ישבה בכלל?
רות יוסף: ישבה, ישבה.
רות יוסף: בטח שישבה.
רות יוסף: גיורא רוזנטל היה חבר בה, הוא יודע.
רות יוסף: אני לא הייתי, אני מודה שאני לא הייתי.
גיורא רוזנטל: מישהו הציע מסקנות אבל הן לא היו סבירות, המסקנות האלה.
גיורא רוזנטל: אז לא הסיקו מסקנות.
גיורא רוזנטל: לי יש מסקנות.
רות יוסף: לכל אחד, אני מניחה, היו מסקנות בועדה.
רות יוסף: רק לא היתה הסכמה, זו היתה הבעיה.
רות יוסף: אבל במקביל, הוסיפו בשנת 1997, נדמה לי, תוספת של 40 מיליון שקל, בבסיס התקציב, לחשבון הסקטור הערבי לתקציבי פיתוח.
רות יוסף: אמרו שזה יהיה ככה, כמקדמה לסיפור הזה.
רות יוסף: גם זה לא מספיק.
רות יוסף: הסקטור הערבי רצה חמישה מיליארד, או עשרה מיליארד, אני לא יודעת.
רות יוסף: נזרקו שם מספרים מאד גדולים.
רות יוסף: אנחנו נתנו רק 40 מיליון שקל.
רות יוסף: אבל צריך לשים לב, שבעצם תקציב הפיתוח של משרד הפנים הוא לא מהגדולים.
רות יוסף: לכן, צריך לשים לב לפרופורציות שאנחנו מחלקים בין הסקטור הערבי לסקטור היהודי.
רות יוסף: האוכלוסייה של הישובים הערבים היא 10% או 11% ואנחנו נותנים תקציבי פיתוח בסביבות 25% מהתקציב שלנו.
רות יוסף: לא הרבה.
רות יוסף: הטענה, אגב, של הסקטור הערבי היא - אני לא רוצה לייצג אותם כי הם עושים את זה פי אלף טוב ממני - שהבעיה היא לא רק משרד הפנים, הבעיה היא גם משרדי ממשלה אחרים.
רות יוסף: אני בטוחה שהם גם יגידו את זה.
מוחמד ברכה: אני לא הבנתי.
מוחמד ברכה: הערבים מקבלים 11% מהתקציב הזה?
רות יוסף: בישובים הערבים בלבד.
מוחמד ברכה: איפה כל השאר?
רות יוסף: בירושלים, ביפו, ברמלה, בלוד.
רות יוסף: בערים הגדולות.
רות יוסף: ערים מעורבות.
מוחמד כנעאן: גברת יוסף, אני מבין שבשורה גדולה לא הבאת לנו לכאן.
רות יוסף: אתה רוצה שאני אביא לך בשורה?
מוחמד כנעאן: חשבתי.
מוחמד כנעאן: אולי.
מוחמד כנעאן: אולי המנכ"ל, אולי השר צייד אותך באיזו שהיא צורה.
חוסניה ג'בארה: יש לה בשורה.
חוסניה ג'בארה: היא אומרת שזה מה שיש.
חוסניה ג'בארה: זו לא בשורה?
חוסניה ג'בארה: זה מה שיש למגזר הערבי.
דוד אזולאי: אולי משרד האוצר.
דוד אזולאי: שי ויינר.
שי ויינר: לפני שאני אתחיל אני רוצה לציין שאני יועץ אישי לשר לנושא זה.
שי ויינר: קודם כל, ראשי הרשויות נפגשו השבוע עם השר.
שי ויינר: בישיבה העלה השר את מה שהוא חושב.
שי ויינר: תכף אני אסביר את זה.
שי ויינר: אבל לפני זה אני רוצה להגיד שהדו"ח שדיברתם עליו קודם, הדו"ח שהוכן כעבודת מטה של משרדי הפנים והאוצר לקראת זה שיושבים עם הרשויות על תוכניות הבראה, לא היה אמור למצוא את מקומו בתקשורת.
שי ויינר: זה דו"ח של עבודת מטה שנעשית לפני כל פגישה עם רשות שמגיעה לדיונים על הסכמי הבראה.
שי ויינר: מכינים דו"ח כזה כדי שיכניסו בתוכנית ההבראה גם את מרכיב השכר ומרכיבים נוספים.
שי ויינר: הדו"ח הזה לא היה צריך להגיע לתקשורת.
דוד אזולאי: זו הבעיה, שהוא הגיע לתקשורת.
שי ויינר: מכינים אותו גם ליהודים, גם לערבים, גם לדרוזים, גם לצ'רקסים, לכל רשות כזאת.
דוד אזולאי: איך הוא יכול לדבר על העדפה מתקנת כשמקצצים תקציב ב 11%, כשכל תקציבי הפיתוח מוקפאים.
דוד אזולאי: אולי תסביר לנו.
מוחמד ברכה: זו לא העדפה מתקנת.
מוחמד ברכה: זו העדפה מתקתקת.
דוד אזולאי: בואו, תנו לנו לשמוע.
דוד אזולאי: שיסביר, אולי יש להם איזו נוסחה מיוחדת.
דוד אזולאי: כדאי שנשמע אותה.
טלב אלסאנע: יש כאלה שנותנים להם את המילים הטובות ויש כאלה שנותנים להם את הכספים הטובים.
טלב אלסאנע: אז אנחנו העדפה מתקנת רק במילים.
שי ויינר: התוכנית שהשר מדבר עליה היא תוכנית רב שנתית ולא בת שנה אחת.
שי ויינר: המנגנון שהשר הציע הוא שתוקם וועדת מנכ"לים ברשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שבה יהיו חברים כל מנכ"לי המשרדים וכל משרד יצבע בתוך תקציביו מקורות למימון ההעדפה המתקנת הזאת.
שי ויינר: זאת אומרת, משרד השיכון יצבע סכום, המשרד לאיכות הסביבה יצבע סכום וכל משרד בפני עצמו, במסגרת התקציב הקיים.
דוד אזולאי: אבל הצעתם להם מאיפה?
דוד אזולאי: נו, באמת, אני שואל אותך עכשיו: אתה רציני?
דוד אזולאי: אני באמת שואל אותך: אתה רציני במה שאתה אומר כרגע?
דוד אזולאי: מצד אחד מקצצים בתקציבים ומצד שני אתה אומר שהם קיבלו הוראה לצבוע כספים מיוחדים כדי לעשות אפליה מתקנת?
דוד אזולאי: תאמין לי, אני לא מבין את זה.
דוד אזולאי: אולי יש לכם איזו נוסחה מיוחדת, לאוצר.
דוד אזולאי: איזה קסם מיוחד.
דוד אזולאי: תסבירו לנו.
דוד אזולאי: או, אני חושב, שאולי אנשי הפקידות הבכירה במשרד שולחים אתכם לפה, אתם כאילו שק החבטות והם יושבים במשרדים מבוצרים ומנהלים את המדיניות בשלט רחוק ואנחנו כאן נצטרך להתמודד עם הבעיות היום יומיות.
שי ויינר: רגע, אני ממש מסיים.
שי ויינר: שתי נקודות.
שי ויינר: פשוט, התוכנית, ועדת המנכ"לים, היא לא לשנה אחת אלא למספר שנים.
שי ויינר: כולם יודעים, בכל משרדי הממשלה, כולל במשרד הפנים וכולל בכל המשרדים האחרים שיש כמה פעמים בשנה שבהם מתקבצים, אבל הצמיחה תגבר ואם הצמיחה תגבר, יהיו גם יותר משאבים.
שי ויינר: זו לא תוכנית לשנה אחת.
עסאם מח'ול: ממתי התכנית הזאת?
שי ויינר: השר אמר שתוקם ועדת מנכ"לים לאלתר והוא מוכן לגבות את זה בממשלה.
עסאם מח'ול: אתה מדבר על שנת 2000 או על 2001?
דוד אזולאי: סיימת?
דוד אזולאי: חבר הכנסת גדעון עזרא.
גדעון עזרא: אני מבקש לציין בתחילת דברי, שיש שוני גדול בין רשות לרשות בתוך המגזר היהודי ובתוך המגזר הערבי ואני חושב שבסופו של דבר זה מזיק למגזר הערבי שהרשויות הערביות הולכות ביחד.
גדעון עזרא: מדינת ישראל צריכה להסתכל על כל רשות בנפרד ועל כל הבעיות של כל רשות בנפרד.
גדעון עזרא: אי אפשר להשוות בין מה שקרה בטייבה לבין מה שקורה בישוב כלשהו אחר.
גדעון עזרא: בהליכה הזאת ביחד, נותנים למעשה הגנה ותמיכה לראשי הרשויות שאינם בסדר.
גדעון עזרא: אני אומר לכם, שלדעתי צריך לפרק את המסגרות האלו וללכת רשות רשות.
טלב אלסאנע: הפרד ומשול.
מוחמד כנעאן: לפרק מה?
גדעון עזרא: את המועצות הערביות.
מוחמד כנעאן: לפרק אותן?
גדעון עזרא: כדי שהטיפול של משרד הפנים ומשרד האוצר לא יהיה לפי דרוזים, ערבים, צ'רקסים, יהודים אלא תהיה התייחסות לכל אחד בנפרד.
טלב אלסאנע: ולפרק את מרכז השילטון המקומי, באותה הזדמנות.
גדעון עזרא: טייבה, למשל, עיר מושחתת היתה ואני מאשים את משרד הפנים, מאשים אותו בגדול, בחוסר ניהול וחוסר פיקוח לאורך כל השנה.
גדעון עזרא: הבעיה שלנו היא שנבחרים ראשי רשויות חדשים, שמעולם לא היו ראשי ערים, לא מכירים את הנהלים והאנשים הללו מתעסקים עם דברים שגם אני, אם הייתי מקבל את התפקידים האלה לא הייתי יודע איך לנהל אותם.
גדעון עזרא: חייב משרד הפנים שיהיה לו ליווי צמוד.
גדעון עזרא: זה אולי יפגע קצת בעצמאותם של ראשי העיר הנבחרים, אבל זה יתן לראשי הערים הללו ליווי צמוד.
גדעון עזרא: גם בנושא הארנונה, גם בנושא ההוצאות של המועצה.
גדעון עזרא: כך לא נגיע למצב, שהמשרדים יוכלו לבוא בטענות אל המועצות.
גדעון עזרא: הם יוכלו לבוא בטענות רק אל עצמם.
גדעון עזרא: זה דבר חיוני מאד לניהול המערכת.
גדעון עזרא: בתוך המגזר הערבי אני מכיר כפרים מטופחים ואני מכיר כפרים שאינם מטופחים.
גדעון עזרא: יש הבדלים גדולים.
פייסל עזאיזה: יחסית למה?
גדעון עזרא: אצלך, בדבוריה, למשל.
פייסל עזאיזה: תשווה את זה לכפר תבור.
פייסל עזאיזה: בבקשה, תשווה את זה לכפר תבור.
גדעון עזרא: אני לא יכול לעשות השוואה כזאת.
טלב אלסאנע: איך אתה מעז לבקש השוואה כזאת?
דוד אזולאי: חבר הכנסת טלב אלסאנע, לא יכול להיות שאתה מפריע כך לחבר כנסת.
גדעון עזרא: יש פערים גדולים, יש פערים גדולים בין כפר תבור לדבוריה.
גדעון עזרא: פערים שנפתחו בשנים עברו ויש ניסיון לסגור את הפערים הללו.
גדעון עזרא: יש ניסיון כזה.
גדעון עזרא: זה הרבה כסף.
גדעון עזרא: היה מי שדיבר על 10 מיליארד או 12 מיליארד שקל כדי לסגור את הפערים הללו.
גדעון עזרא: אבל אני אומר, יש גם הבדל גדול בין תל שבע ללגיה, יש הבדל בין דבוריה לישובים אחרים, לטייבה.
גדעון עזרא: אני מציע לכולנו לטובת הבריאות והאוכלוסייה שלנו שכל רשות תימדד באופן שוטף ולא בחגיגות שעושים לקראת שנת תקציב.
גדעון עזרא: על קריית מלאכי אי אפשר לדבר מול כוכב יאיר.
גדעון עזרא: צריך גם לעשות את הפתרונות בנפרד.
גדעון עזרא: כמובן, שאחרי שנת בחירות אנחנו רואים שהפערים גדלים, משום שראש עירייה קודם עשה חריגות גדולות בשביל להיבחר בבחירות פעם נוספת ואיפשרו לו את זה.
גדעון עזרא: משרד הפנים איפשר לו ומשרד האוצר איפשר לו.
גדעון עזרא: מי שאיפשר להם מגיע לו שיתן את הדין על הדברים הללו ואת זה צריך לתקן קודם כל.
גדעון עזרא: הדבר השני, המלווה מטעם המשרד יוכל ללוות גם את תשלומי הארנונה ותשלומים עבור מים וכולנו יודעים שכמות האנשים שלא משלמים עבור מים במגזר הערבי, גדול ממספר היהודים שלא משלמים מים.
גדעון עזרא: אני לא מדבר כעת על ארנונה.
גדעון עזרא: על מים אני יודע.
גדעון עזרא: הדבר הזה צריך להפסק, אזרח צריך לשלם את מה שהוא צורך, אם הוא יכול.
גדעון עזרא: אמר פה ראש מועצת יפיע, נדמה לי, שאנשים רואים שהם לא מקבלים שירותים, אז הם לא משלמים.
גדעון עזרא: מה זה הדבר הזה?
גדעון עזרא: לדעתי הם עוברים על החוק.
גדעון עזרא: מה אתה עושה כשהם לא משלמים?
גדעון עזרא: אתה נותן להם לא לשלם?
גדעון עזרא: על זה דיבר ראש הועדה.
גדעון עזרא: מה זה?
גדעון עזרא: הם רואים שהם לא מקבלים אז הם לא משלמים זו איננה תשובה במדינת ישראל.
גדעון עזרא: לכן, אני מאד מציע, שבצד הפתרונות שלכם צריך לקבוע את אותו מנגנון שמשרד הפנים יכול לקבוע.
גדעון עזרא: אני ראיתי שהם לא עשו לטייבה שום דבר.
גדעון עזרא: אני ראיתי פה בהינף עין, שהחובות של טייבה גדולים פי עשרות מאחרים.
שאוקי חאטיב: מה מטרת הארנונה בכל העולם?
שאוקי חאטיב: לארנונה יש מטרה.
שאוקי חאטיב: היא שווה לסל שירותים מסוים.
גדעון עזרא: רגע, תן לי להגיד לך את הדברים.
גדעון עזרא: אבל שנינו יודעים ואני יודע שחלק מראשי הרשויות – ודרך אגב, יש גם יהודים כאלה.
גדעון עזרא: זה לא רק ערבים - מוציאים את הכסף לדברים שאינם משרתים את הציבור שלהם.
גדעון עזרא: יש הרבה אנשים שעושים את זה והדברים האלה אסור שיעברו בשקט על ידי משרד הפנים.
גדעון עזרא: לכן אני מציע, גברת רות יוסף ממשרד הפנים, שבטרם מדברים על תיקון כלשהו, קובעים את המנגנון איך הדבר הזה לא יחזור על עצמו ואחר כך נדבר.
גדעון עזרא: אכיפה, בודאי אכיפה.
גדעון עזרא: מה קרה?
מוחמד ברכה: אחר כך להרוס כמה בתים ולהכניס כמה אנשים לבית הסוהר.
דוד אזולאי: למה לך?
מוחמד ברכה: זה תקליט שחוק.
גדעון עזרא: מה אני אמרתי?
גדעון עזרא: אמרתי שלפני שהולכים לפתרון, גם מול הרשויות המקומיות היהודיות וגם מול הערביות, צריך לדבר על המנגנון שילווה לאורך כל השנה כל רשות בישראל.
גדעון עזרא: כל רשות בישראל.
גדעון עזרא: לא יהודית או ערבית, כולם.
גדעון עזרא: ראש הרשות לא יוכל להוציא צ'ק בלי המלווה של משרד הפנים בדברים כאלה ואחרים.
גדעון עזרא: אין ברירה אחרת.
גדעון עזרא: ובצד הדברים הללו לפתור את הצרכים ששונים בין רשות לרשות.
גדעון עזרא: היא שונה אצלך, בדבוריה ושונה בקבול.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לי הצעה לגבי הדיון בשני משפטים.
דוד אזולאי: בקצרה, בבקשה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רואה שאנחנו מקיימים פה דיון בייצוג הכי גבוה, כל חברי הכנסת הערביים וראשי הרשויות הערביות, כולל יושב ראש הרשויות הערביות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: בצד האחר הייצוג זוטר, לא מתאים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע שאנחנו עכשיו נפסיק את הישיבה ונקבע ישיבה אחרת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעוד שעתיים, בעוד יום, בעוד יומיים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: רוצים לראות את השרים ואז תהיה לדיון הזה מטרה.
דוד אזולאי: שמעתי את ההצעה שלך ואני אתייחס אליה בדברי הסיכום.
דוד אזולאי: בבקשה, חבר הכנסת עסאם מח'ול.
עסאם מח'ול: אני האזנתי לגדעון עזרא, כאשר ההצעות שהוא מביא והניתוח שהוא מביא משמעותו אחת: להנציח את המצב הקיים.
עסאם מח'ול: יש בדברים האלה גם הטעייה גדולה, כי המדיניות כלפי הישובים הערביים היא מדיניות אחת.
עסאם מח'ול: היא לא מדיניות שבוררת את הכפר הזה ואת הישוב הזה.
עסאם מח'ול: היא מדיניות כוללת כלפי האוכלוסייה הערבית ולא של ממשלה אחת.
עסאם מח'ול: זאת מדיניות מובנית של חמישים שנה בכיוון אחד ברור שצריך לשים לו קץ.
עסאם מח'ול: זאת המערכה שלנו.