GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הדתות: אני חייב לגלות שיש פה גם מעורבות של יו"ר הוועדה שמומחה בתחום הזה, והוא הסכים להיות יועץ השר בעניין הזה.
הדתות: המשרד מחזיק היום 320 אנשי דת: אימאמים ומואזינים.
הדתות: מתוך 6 משרות של הדיינים יש למנות 5 משרות דחוף.
הדתות: משרד האוצר צריך לתקצב את זה בעוד 6 מיליון והוא לא מתקצב את זה.
הדתות: הצורך קיים אבל היכולת לא קיימת.
הדתות: לגבי התנועה האיסלאמית, ממשלת ישראל צריכה לחסום אותה ולתת התייחסות יותר רצינית לאימאמים ולדרוזים.
הדתות: אם לא יתנו להם, אז התנועה האיסלאמית תתן.
הדתות: כל ההערכות של מדינת ישראל לשנת 2000 זאת אותה כיכר בנצרת.
הדתות: היה שם בית ספר תורכי על אדמת מינהל.
הדתות: הוא נהרס לצורך בניית הכיכר ואז הקימו את האוהל והשאר ידוע.
דוד אזולאי: אני רוצה להודות לשר על הסקירה, ואני יכול לפחות לומר ששמענו כאן בשורה על הקמת היחידה למיפוי פרוגרמות במשרד הדתות.
דוד אזולאי: אנחנו פה בוועדה נעמוד לרשותך בכל עניין כדי לסייע ולקדם את הדרוש.
יגאל ביבי: לא יכול להיות שכל משרדי הממשלה יתקצבו את השירותים שלהם 70% הממשלה ו30% הרשויות המקומיות, ואילו את המועצות הדתיות 60% הרשויות המקומיות, שהן פושטי רגל היום, ו40%- המשרד.
יגאל ביבי: זה גורם לבעיה נוראה כי העיריות לא משלמות היום כסף והמועצות הדתיות במצב קשה מאוד.
יגאל ביבי: אני הייתי רוצה - אני מתאר שגם השר ילחם על זה בממשלה ויביא הצעה, כמו שעשינו פעם שעברה - שוועדת הפנים של הכנסת תעביר החלטה, שלא יכול להיות שבמשרד הרווחה, במשרד החינוך, יהיו 70, 30 ורק הדתות יהיו 40, 60.
יגאל ביבי: אנחנו דורשים להשוות בינינו ובין כל המשרדים האחרים.
הדתות: במקביל, יגאל, אפשר לבקש הצעת חוק פרטית מהיו"ר.
יגאל ביבי: אולי הצעת חוק של הוועדה.
יגאל ביבי: הבעיה של שירותי הדת במדינת ישראל קשה מאוד בסקטור היהודי ובסקטור הערבי.
יגאל ביבי: מדינת ישראל בונה הכל: מתנ"סים, מגרשי משחקים, מגרשי כדורגל, אבל היא לא בונה 3 דברים: ישיבות, מסגדים ובתי כנסת.
יגאל ביבי: עם כל הכבוד, ההשתתפות שלנו בממוצע היא 10% בבתי כנסת, וזה גם בקושי.
יגאל ביבי: המדינה בונה מקוואות קצת יותר.
דוד אזולאי: מה השתתפות הממשלה במקוואות?
יגאל ביבי: זה שייך ל3 משרדי ממשלה.
דוד אזולאי: מכסה, או לא מכסה?
יגאל ביבי: לא תמיד מכסה.
יגאל ביבי: היה לי ויכוח עם רוני מילוא שרצה לקצץ מיליון שקל מהמועצות הדתיות בתל-אביב.
יגאל ביבי: אמרתי לו: האופרה שלך עלתה 100 מיליון דולר, ויש רק 1000 אנשים מנויים שרובם מצפון תל-אביב.
יגאל ביבי: האופרה עלתה כמו שמדינת ישראל הקציבה לבתי הכנסת מאז קום המדינה.
יגאל ביבי: תראה כמה אנשים הולכים לבתי כנסת וכמה הולכים לאופרה, ההבדל הוא עצום.
יגאל ביבי: יש 10 אלפים בתי כנסת.
יגאל ביבי: כל התועמלנים שאומרים שהמדינה נותנת לדתיים כסף, זאת אגדה, זה בלוף, זאת תעמולה שקרית, ואני מקווה שהשר וכולנו נתחיל מאבק לקראת התקציב.
יגאל ביבי: אני חושב שחברי הכנסת הדתיים יכולים להכתיב את הנושא הזה.
יגאל ביבי: הדבר הכי חסכוני למדינת ישראל זה בחורי הישיבות.
יגאל ביבי: מדינת ישראל חוסכת מאות מיליונים בגלל שיש בחורי ישיבות, ואני עשיתי חשבון כלכלי בעניין הזה.
יגאל ביבי: כל בחורי הישיבות מעל גיל 18 עולים 300 מיליון שקל.
יגאל ביבי: רק דמי אבטלה המדינה משלמת 2 וחצי מיליארד.
יגאל ביבי: בחורי ישיבות חיים מ700- שקל שאנחנו נותנים להם.
יגאל ביבי: יש 230 אלף מובטלים, אבל הבטלנים האלה בישיבות לפחות לומדים, מלמדים ונותנים שיעורי תורה בבתי כנסת בהתנדבות.
יגאל ביבי: יש מיליון פנסיונרים במדינה שאלה מטפלים בהם, נותנים שיעורים.
יגאל ביבי: לכן המשאב החשוב ביותר של מדינת ישראל - זה נשמע כאילו זה לא מודרני, זה נשמע כאילו יגאל ביבי פרימיטיבי, אבל אני פרימיטיבי - זה בחורי הישיבה.
יגאל ביבי: זה בסדר עדיפות לאומי הגדול ביותר.
יגאל ביבי: זה משנה את הדימוי של המדינה, זה משנה את הרוחניות של המדינה ואת הערכים של המדינה וזה הכי זול למדינה.
יגאל ביבי: אם 7 וחצי מיליארד נותנים לסטודנטים, אז כל בחורי הישיבות זה 300 מיליון.
יגאל ביבי: אם הם היו הולכים לקבל דמי אבטלה זה היה חצי מיליארד.
יגאל ביבי: לכן השר, אני וחברי ועדת הפנים נרצה בחודשיים האלה להתחיל בהתקפת הסברה חזקה מאוד.
יגאל ביבי: המקומות הקדושים זאת שערוריה.
יגאל ביבי: 7 מיליון שקל להחזיק את הכותל, את קבר רחל, את קבר רבי שמעון זה מעט מאוד.
יגאל ביבי: אסור לשים לב ללועגים ולדרוש את התקציבים.
יגאל ביבי: התקציבים שיש לנו היום לאימאמים, לרבנים, לישיבות זה לא מספיק, זה עלוב ביותר.
יגאל ביבי: אני מקווה שוועדת הפנים תהיה לצידנו במאבק שנתחיל אותו בחודשיים הקרובים.
אחמד טיבי: אני רוצה להודות ליו"ר על המפגש הזה.
אחמד טיבי: אני באופן אישי מאחל הצלחה מקרב לב לשר כהן.
אחמד טיבי: יש לי הערכה והוקרה רבה אליו.
אחמד טיבי: ברצוני, כבוד השר, לשאול כמה שאלות הבהרה.
אחמד טיבי: מה הוא התקציב הכללי של משרד הדתות?
אחמד טיבי: מהו התקציב של הלא יהודים?
אחמד טיבי: הבנו שיש מחשוב לבתי הדין הרבניים, האם יש מחשוב בכל בתי הדין השרעיים?
אחמד טיבי: התייחס היו"ר למשכורות הזעומות של אנשי הדת המוסלמים - 320 במספר - שרובם הם במשרות חלקיות עד 3000 שקל, שמוסכם שזאת משכורת אומללה.
אחמד טיבי: מה מתכוון השר לעשות כדי לתת אינסנטיב לאנשי הדת על מנת שיקבלו משכורות לפחות ברמה מינימאלית מעל המשכורת שהם מקבלים?
אחמד טיבי: אני חושב שבית הדין השרעי בטייבה הוא אחד הבודדים שלא שופץ.
אחמד טיבי: אני שמעתי מהשר שיש מכרז על בניין.
אחמד טיבי: אני אשמח לשמוע תשובה רשמית בנושא.
אחמד טיבי: אני גם רוצה לברך את השר על שהוא נענה לבקשה שלי להעביר את השופט קיבלאוי לטייבה בשבועות האחרונים, שזאת החלטה נכונה.
חוסניה ג'בארה: אני מברכת את כבוד השר.
חוסניה ג'בארה: אני מרגישה קירבה בין האוכלוסייה שלנו לכבוד השר מבחינת כל מיני דברים שקשורים באוכלוסייה הלא יהודית.
חוסניה ג'בארה: מה שרציתי לבקש מכבוד השר זה נושא התקנים.
חוסניה ג'בארה: אצלינו בבתי הדין השרעים אין מספיק תקנים.
חוסניה ג'בארה: רציתי לדרוש תוספת תקן לעובדת סוציאלית.
יגאל ביבי: תציעי הצעת חוק שבבתי הדין הרבניים, בבתי הדין השרעיים יהיו עובדות סוציאליות כמו בבתי הדין למשפחה.
יגאל ביבי: כאשר היה החוק לבתי דין למשפחה, הגשתי הסתייגות שאנחנו נהיה כמוהם, אבל הם אמרו: לא, אתם סוג ב' והם סוג א'.
חוסניה ג'בארה: אני לא מבקשת להיות סוג א', אבל אני מבקשת שהאישה שנכנסת לבית הדין נרתעת, מפחדת כאילו יש משהו שמחכה לה ורוצה לבלוע אותה, שתמצא עובדת סוציאלית שתוכל להרגיע אותה ולדבר איתה.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שזה צעד מאוד חיובי שצריך להיות גם אצליכם וגם אצלינו.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שזה דבר מאוד נחוץ לנשים, כי לגבר יש הרבה מלווים שמחזקים אותו, ואילו האישה נכנסת לבד.
חוסניה ג'בארה: אני ביקרתי בבית הדין השרעי, ואני מציעה לכבוד יו"ר הוועדה לעשות סיור בבית הדין השרעי בטייבה ולראות את המצב העלוב מבחינת מקום ומבחינת המצב.
חוסניה ג'בארה: מדובר על תת רמה.
חוסניה ג'בארה: זה לא מתאים לאנשים שיכנסו לשם.
חוסניה ג'בארה: הייתי רוצה שתנתן לאישה ולגבר ביחד עם השופט והמזכיר הזדמנות לדבר ולדון על דברים לבד, כי לא תמיד האישה יכולה לדבר אל מול הקהל.
חוסניה ג'בארה: המשכורות של האימאמים והאנשים שעובדים שם הן משכורות שדומות לשכר המינימום, שאי אפשר להתקיים מהן.
חוסניה ג'בארה: אני יודעת שלאימאמים יש משפחות ברוכות ילדים.
חוסניה ג'בארה: אני לא חושבת שהאימאם יכול כאשר הוא מחכה ל5- פעמים תפילות במסגד לעבוד בעבודה אחרת.
יגאל ביבי: האימאם עושה את הקבורה?
חוסניה ג'בארה: לא האימאם, מישהו אחר.
אחמד טיבי: זה חצי מתנדב, כי הוא מקבל מהמשפחה כסף.
יגאל ביבי: אבל האימאם לא יכול לעשות את הקבורה?
חוסניה ג'בארה: הוא יכול, אבל לא קוראים לו לעשות את זה.
אחמד טיבי: הוא מתפלל את תפילת המת במסגד.
חוסניה ג'בארה: יש מישהו מסויים בכל כפר שמכירים אותו והוא זה שעושה את הקבורה.
זליג בוורמן: ביטוח הלאומי משלם למשפחה.
דוד אזולאי: אצל היהודים אני מבין שזה עובר ישירות למועצה הדתית?
זליג בוורמן: אצל היהודים זה מועבר לחברה קדישא ואצל הלא יהודים זה עובר למשפחה.
דוד אזולאי: אני מציע לחבר הכנסת אחמד טיבי ולחברת הכנסת חוסנייה ג'בארה לבדוק את הנושא הזה מול אנשי משרד הדתות.
דוד אזולאי: תכינו איזו שהיא הצעה, תביאו אותה כאן לוועדה, ואנחנו נבדוק את זה.
הדתות: אני מציע שתקים ועדת משנה של הוועדה שלך.
דוד אזולאי: כרגע אני לא רוצה להקים ועדת משנה.
דוד אזולאי: אני מבקש להכין את הנושא הזה יחד עם אנשי משרד הדתות.
דוד אזולאי: צריך לראות שהדברים יעשו עם ההנהגה הרוחנית של העדה המוסלמית.
חוסניה ג'בארה: אני מבקשת שזה לא יעבור לרשות המקומית.
הדתות: המחשוב החדיש הועבר לבתי הדין השרעיים.
הדתות: בהנחה שנקבל את התקציב ליחידות הסיוע, זה יהיה בבתי הדין השרעיים, כלומר עובד סוציאלי או עובדת סוציאלית שיטפלו בבעיות.
הדתות: התקציב של שירותי הדת היהודיים הוא 158 מיליון, והתקציב של שירותי הדת הלא יהודיים זה 53 מיליון 434.
חוסניה ג'בארה: משרד הדתות מממן בניית בתי קברות ושיפוצם?
הדתות: לא מממן אלא משתתף.
הדתות: כל התקציב של בתי העלמין הוא 7 מיליון ש"ח.
הדתות: זה תקציב זעום ועלוב.
יהושע ישי: נושא הפיתוח, אם זה מבני דת, אם זה בתי עלמין ואם זה דברים אחרים, מתוקצב לעדות הלא יהודית ב14- מיליון שקל.
יהושע ישי: זה נכון שהתקציב הזה עובר לרשויות המקומיות.
חוסניה ג'בארה: אנחנו לא מוכנים שזה יעבור לרשויות המקומיות.
דוד אזולאי: בדרך כלל היוזמה לשיפוץ בתי עלמין היא של הרשות המקומית, ואם היא פונה, היא מקבלת איזו שהיא השתתפות ממשרד הדתות.
הדתות: יש חוסר של 60 תקנים של אימאמים.
הדתות: אני מקווה שיאושר לנו התקציב לכוח האדם הזה.
דוד אזולאי: עלתה פה השאלה של בית הדין השרעי בטייבה.
הדתות: אני מקווה שבתקציב 2000 נשלים את זה.
אחמד טיבי: היתה בעיה של איפה להקים את זה.
אחמד טיבי: היתה בעיה אם זה יוקם בטירה או בטייבה.
אחמד טיבי: צריך שזה יהיה בטייבה כי טייבה זה המקום המרכזי במשולש.
אחמד טיבי: יש בעיה של למצוא מקום.
אחמד טיבי: בגלל המצב בטיייבה זה תקוע איפה שהוא.
אחמד טיבי: צריך פה החלטה של הדרג המדיני.
דוד אזולאי: אני רק רוצה לציין לגבי העניין של העובדים הסוציאלים, שזה לא בתחום טיפולו של משרד הדתות, אלא זאת יוזמה של הממשלה או חקיקה פרטית, אם תעבור, כי זה מחייב תקנים בכל בדתי הדין השרעיים.
חוסניה ג'בארה: זה תקן אחד לכל האיזור.
דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה יהיו שותפים גם היהודים וגם הערבים.
דוד אזולאי: אולי כדאי, הרב אליהו בן-דהן, להפנות גם בעניין הזה איזו שהיא הצעה לוועדה לחקיקה משותפת ליהודים ולערבים.
אליהו בן-דהן: לא צריך את זה בחקיקה.
אליהו בן-דהן: אני מאמין שגם בבתי הדין השרעיים לא צריכים חקיקה.
אליהו בן-דהן: השר יכול בצו להקים את היחידה.
הדתות: אם התוכנית הזאת תאושר במשרד האוצר, אז התוכנית הזאת תצא לפועל מיידית.
יגאל ביבי: יש חוק לבתי הדין למשפחה.
יגאל ביבי: אותו החוק צריך להיות לבתי הדין הרבניים.
דוד אזולאי: נכון שחקיקה לוקחת יותר זמן, אבל אני לא מאמין שמשרד האוצר יאשר תקנים.
הדתות: יש את הצעת החוק של יעל דיין.
הדתות: בוא נראה מה קורה עם החוק הזה.
חוסניה ג'בארה: אתמול דנו בוועדת העבודה והרווחה בקשר לתקנים של העובדות הסוציאליות במגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: ישנן 115 עובדות סוציאליות בישראל שנותנות שירות לאנשים במצוקה.
חוסניה ג'בארה: 6 תקנים וחצי זה למגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: יש 10 אלפים נערות במצוקה מהמגזר הערבי מתוך 21 אלף נערות במצוקה בישראל.
חוסניה ג'בארה: אי אפשר לקזז מה6- וחצי תקנים עוד תקן או חצי תקן ולשים בבית הדין השרעי.
חוסניה ג'בארה: לכן פניתי למשרד הדתות על מנת שיסייע בדבר הזה.
הדתות: אני רוצה להודות לכם.
הדתות: על קצה המזלג נתתי סקירה של משרד הדתות לתוכניות של שנת 2000.
הדתות: יש חידוש בצימצום המושבים בכל מועצה דתית בשנת 2000.
הדתות: מה שהעלה פה ידידי, סגן השר יגאל ביבי, על התקצוב של המועצות הדתיות 40, 60, זה תקצוב דרקוני, ישן, שהיו בצידו שיקולים פוליטיים.
הדתות: אם נכנסים לשיקולים עניינים, צריך להשוות את זה לשאר משרדי הממשלה: לחינוך, לרווחה, שזה אומר 70, 30.
הדתות: אנחנו צריכים את הסיוע שלכם בעניין הזה.
הדתות: לגבי הוועדה בנושא של מיפוי ופרוגרמות, מדובר על מבני דת, בתי כנסת, מקוואות וגם פיתוח במגזרים הלא יהודיים.
הדתות: התמיכה למוסדות לימוד תורה הולכת ומצטמקת, הולכת ומצטמצמת.
הדתות: כל פעם יש עוד צימצום ועוד צימצום.
הדתות: השנה האוצר רוצה לקצץ 50 מיליון ,כאשר הוא חייב 80 מיליון מוועדת בלומבר- גדיש.
הדתות: זאת ועדה שדנה והחליטה ועברה חקיקה גם בוועדת הכספים במסגרת חוק ההסדרים, גם במליאה בקריאה שנייה ושלישית, ומשום מה האוצר פה מתעלם.
הדתות: הם חייבים 80 מיליון שקל בערכים של 1996.
הדתות: לא רק את זה הם לא מביאים, אלא גם היום הם רוצים לקצץ 50 מיליון.
הדתות: אסור לנו להסכים לזה.
הדתות: חייבים לעשות פה פעילות בלחץ הוועדה הזאת על מנת להשוות את הבטחת ההכנסה של אברכי הכולל להבטחת הכנסה של האנשים שמקבלים ביטוח לאומי.
הדתות: זאת עוולה שצריך לתקן אותה מיידית.
הדתות: התמיכה למכונים התורניים צריכה לגדול.
הדתות: עידוד וסיוע לאירגונים בתחום ההסברה הדתית זה המחלקה של סמנכ"ל הבכיר מאיר עזרד.
הדתות: עשינו סיורים ברוסיה ובאוקראינה.
הדתות: יש שם יהודים שנמצאים במצב קשה מאוד, צמאים לכל קשר עם מדינת ישראל.
הדתות: את הפעילות במחלקה הזאת צריכים לתגבר.
הדתות: הכנת עולים לגיור זאת גם כן משימה לא קלה, מאוד מורכבת.
הדתות: לעדות שאינן במסלול הקונבנסיונלי, הכוונה לשירותי הדת לעדה הקראית, לעדה השומרונית, שירותי הדת לעדה המוסלמית, השתתפות במימון לעדה הדרוזית, ששם אין בכלל 60, 40, שם המשרד מתקצב את הכל.
הדתות: אני מקווה שנעמוד במשימות האלה בעזרת ה' ובעזרתכם ונצליח.
דוד אזולאי: אני רוצה בשם חברי הוועדה להודות לכל צוות המשרד, ובראשם לשר ולסגנו.
דוד אזולאי: אני מקווה שבעזרת ה' יהיה המשך שיתוף פעולה בין הוועדה למשרד.
חברי הוועדה: אחמד טיבי מוזמנים: עו"ד חנה קלר, היועצת המשפטית, המשרד לביטחון פנים נצ"מ נילי אושה, ראש מחלקת משמעת, המשרד לביטחון פנים עו"ד דסי צנגן-רוט, משרד הפנים עו"ד מרגלית בוטרמן, משרד הפנים
סדר היום: 1.
סדר היום: הקמת ועדת משנה לנושא מפגעי איכות הסביבה 2.
סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 17), התשנ"ט-1999 1.
סדר היום: הקמת ועדת משנה לנושא מפגעי איכות הסביבה היו"ר דוד אזולאי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
סדר היום: פנו אלי מספר חברי כנסת להקים ועדת משנה שכזאת ולאור פנייתם של חברי הכנסת, וגם בגלל הנושאים הרבים שמעסיקים את הוועדה - בין היתר גם באיכות הסביבה - החלטתי להביא לדיון היום את הקמת ועדת המשנה לענייני מפגעי איכות הסביבה.
סדר היום: הוועדה תעסוק בזיהום אוויר, זיהום המים, מפגעי תברואה שונים ומעקב אחר יישום חוק איכות הסביבה, דרכי ענישה.
סדר היום: יושב-ראש הוועדה יהיה חבר הכנסת אחמד טיבי, והחברים בה יהיו: חברת הכנסת יהודית נאות, חבר הכנסת מוחמד כנעאן, חבר הכנסת איוב קרא, חבר הכנסת חיים דרוקמן, חבר הכנסת מקסים לוי, חבר הכנסת יצחק סבן.
סדר היום: אחמד טיבי: אני מברך את היושב-ראש על ההחלטה.
סדר היום: אני חושב שנושא איכות הסביבה הוא נושא חשוב ובמסגרת ועדת הפנים, אני מקווה, הוא יקבל את משנה החשיבות ואני אסתייע ביושב-ראש הוועדה על-מנת לקיים דיונים פוריים בנושא איכות הסביבה.
סדר היום: תודה רבה.
סדר היום: היו"ר דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שאכן הוועדה תפעל ותפעיל את כל חברי הכנסת שאכן רצו להשתתף בה.
סדר היום: בכל און, אני אשמח תמיד לעמוד לרשותכם.
סדר היום: אני מעלה את זה להצבעה.
סדר היום: מי בעד? אין נגד.
סדר היום: אושרה הקמת ועדת המשנה לנושא מפגעי איכות הסביבה.
סדר היום: 2.
סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 17), התשנ"ט-1999 חנה קלר: ההצעה הזאת בעצם מביאה איתה שני שינויים.
סדר היום: שינוי אחד הוא פשוט יותר והוא משנה את תקופת הניסיון במשטרה שהיום עומדת על 12 חודשים ומביא אותה ל-24 חודשים.
סדר היום: ראשית כל, זה המצב הנוהג בשירות המדינה.
סדר היום: דבר שני, ה-12 חודשים במשטרה לא מספיקים לשוטר ועד שמכשירים אותה לוקח לפחות ששה חודשים.
סדר היום: יוצא שנשארים רק ששה חודשים גם שהוא יבחן את המערכת אם הוא רוצה להישאר בה וגם שהמערכת תבחן אותו, והרבה פעמים, כשיש לנו ספקות, אנחנו מפחדים להמשיך כי אחרת כבר לא חלה תקופת הניסיון.
סדר היום: כאן מבקשים להאריך את תקופת הניסיון מ12- חודשים ל24- חודשים.
סדר היום: אנחנו בדקנו וזה המצב גם בשירות המדינה.
סדר היום: ב12- חודשים אנחנו פשוט לא מספיקים ללמוד את השוטר.
אחמד טיבי: חנה קלר: זאת תקופת ניסיון של 12 חודשים, כאשר ששה חודשים הוא בקורס לשוטרים.
אחמד טיבי: עד שמוצאים לו מקום זה כבר שבעה חודשים, ואחר-כך לא נשאר מספיק זמן לבדוק.
אחמד טיבי: לגבי סעיף 17.
אחמד טיבי: כאן בעצם אנחנו מחיים ומשפרים הסדר.
אחמד טיבי: בתקופה המנדטורית, לפי המצב הנוהג היום, כתוב שמי שמתגייס למשטרה, החוק קובע שהוא מתגייס לחמש שנים.
אחמד טיבי: זה קודם כל תקופה ראשונה.
אחמד טיבי: זה נקרא תקופת שירות מכוח החוק סטטוטורית של חמש שנים שהיא חלה גם על שוטרים וגם על קצינים.
אחמד טיבי: מאחר שהפקודה שלנו היא עדיין פקודה מנדטורית שבשעתו הבחינו בין הנייטיבס לבין הקצינים הבריטיים שהם היו הקצינים וכל השאר ערבים ויהודים היו השוטרים הפשוטים, הם קבעו דין שונה לקצינים, שרק לגבי שוטרים כל חמש שנים היו מאריכים להם את חוזה העבודה.
אחמד טיבי: אנחנו הפסקנו להחיל את זה כי אמרנו שבמדינת ישראל זה לא יאה שתהיה כאן איזו קטיגוריה של קצינים ושוטרים פשוטים וצריך שיהיה להם דין אחיד.
אחמד טיבי: היום רוצים לחזור ולהחיל את זה בדומה למה שקורה בצבא, כי כל השירות שלנו מושווה לתנאי הצבא ובצבא גם כן חותמים חמש שנים וכדומה ומבקשים להחיות את זה תוך החלה אחידה על קצינים ועל שוטרים, כאשר כל חמש שנים אדם ידע שהמשך שירותו נבחן.
אחמד טיבי: ברור שהכל כפוף לדיני המינהל התקין, שלא יכולים סתם להגיד לאדם ללכת הביתה.
אחמד טיבי: גם אחרי חמש שנים, כדי לא לחדש את השירות שלו, או איחדו שני אגפים, או שהאיש כל כך לא טוב, אבל הכל עומד בביקורת של בג"ץ.
אחמד טיבי: היו"ר דוד אזולאי: מה קורה במשך חמש השנים הללו?
אחמד טיבי: חנה קלר: יש לו חוזה עבודה וזה מאוד קשה להתיר אותו.
אחמד טיבי: זה כמו בצבא.
אחמד טיבי: זה כמו פיטורים.
אחמד טיבי: היו"ר דוד אזולאי: בצבא רק רמטכ"ל מקצר את תקופת השירות של החייל.
אחמד טיבי: חנה קלר: כן אם רוצים באמצע התקופה, יש ועדה מיוחדת שקובעת את התרת ההסכם.
אחמד טיבי: אנחנו קבענו שאחרי חמש שנים ראשונות אפשר כל פעם להאריך לחמש שנים ושינינו כאן מהקיים, שאחרי עשרים שנה רשאים לתת לו קביעות.
אחמד טיבי: קבענו את העשרים שנה כי אחרי עשרים שנה אדם כבר מגיע לגיל הפרישה במשטרה.
אחמד טיבי: הגיל הממוצע שמצטרפים לממוצע הוא 23 בערך, אם ניתן רק 15 שנים, יצא שאחרי 15 שנים, כשלא רוצים לתת לאדם קביעות, אין לו אפילו פנסיה.
אחמד טיבי: אנחנו מאריכים את זה לעוד חמש שנים.
אחמד טיבי: כאן ביקשתי משהו וזה על דעת משרד המשפטים.
אחמד טיבי: המשטרה ביקשה עוד לפני הקריאה הראשונה בכנסת הנוכחית לאשר את סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) להאריך את התקופות מבחינה ארגונית כדי שיהיה להם זמן לטפל בבקשות.
אחמד טיבי: - בסעיף קטן (ג), במקום "הארכת תקופת שירות לפי בקשת השוטר שתוגש ששה חודשים לפחות לפני תום תקופת שירותו".
אחמד טיבי: - לגבי סעיף קטן (ד), "המפקח הכללי יתן את התשובה שלו לא יאוחר משלושה חודשים לפני תום תקופת השירות ולא ממועד הגשת הבקשה כאמור בסעיף קטן (ג)".
אחמד טיבי: זה גם על דעת משרד המשפטים.
אחמד טיבי: זאת אומרת, אדם יודע שלושה חודשים מראש אם הולכים להאריך לו את החוזה או לא.
אחמד טיבי: זה גם מסר מערכתי טוב, כי אנשים במדינת ישראל יודעים שמסתכלים ובוחנים אותם ומישהו בודק את הנתינה שלהם למערכת כל חמש שנים.
אחמד טיבי: אני חושבת שזה גם גורם למוטיבציה.
אחמד טיבי: היו"ר דוד אזולאי: האם לא נותנים יותר מדי שליטה למפכ"ל שהוא האיש שיכול לקבוע?
אחמד טיבי: לא הייתה צריכה לקום כאן איזושהי ועדה?
אחמד טיבי: חנה קלר: הוא לא יעשה את זה לבד.
אחמד טיבי: גם הרמטכ"ל לא עושה זאת לבד.
אחמד טיבי: היו"ר דוד אזולאי: לפי החוק היבש זה רק המפכ"ל.
אחמד טיבי: לא היה כדאי להכניס איזושהי תקנה שהמפכ"ל עם עוד אנשים במערכת?
אחמד טיבי: חנה קלר: גם אם זה לא כתוב, הרי הוא החותם הסופי.
אחמד טיבי: הנוהל שיהיה הוא שהמפקד הישיר צריך להעביר את הבקשה לאגף כוח אדם, אגף כוח אדם מעביר ליועץ המשפטי.
אחמד טיבי: היו"ר דוד אזולאי: זה בסדר, אבל אני מדבר לגבי ההחלטה עצמה.
אחמד טיבי: בסופו של דבר על-פי החוק היא נתונה לשיקולו של המפכ"ל.
אחמד טיבי: נכון שהוא מקבל המלצות מכל הממונים.
אחמד טיבי: אני חושב שאנחנו כאן נותנים סמכות מדי חזקה.
אחמד טיבי: אני לא רוצה לפגוע ולשלול את הזכות הזאת מהמפכ"ל, אבל אני חושב שהיה כדאי אולי להקים ועדה, אולי מנהל אגף כוח אדם - אם יש מושג כזה במשטרה.
אחמד טיבי: חנה קלר: אפשר לכתוב "בהמלצת ראש אכ"א", למרות שזה ברור שזה בהמלצת ראש אכ"א.
אחמד טיבי: זה כך בצבא.
מירי שור פרנקל: חנה קלר: כך זה נמצא בחקיקה.
מירי שור פרנקל: אחרת תהיה לנו אי-אחידות, משום שגם הפיטורים וההשעייה וכל הדברים האחרים, הם גם נתונים בידי המפכ"ל.
מירי שור פרנקל: בחוק כתוב רק המפכ"ל.
מירי שור פרנקל: בפועל ברור שזה לא כך.
מירי שור פרנקל: היו"ר דוד אזולאי: התעוררה בעיה וכולנו למדנו אותה בשבועות האחרונים, של הימ"מ.
מירי שור פרנקל: אני שומע שם על כוונה לפטר חלק מאותם שוטרים שמשרתים שם.
מירי שור פרנקל: יכול להיות שיבוא אותו מפקד ימ"מ עם המפכ"ל ויסגרו ביניהם את הדבר הזה ועל-ידי זה יצא שהם מפטרים את השוטר.
מירי שור פרנקל: אני חושב שהייתה צריכה לקום איזושהי ועדה של לפחות שלושה אנשים, והמפכ"ל יכול להיות היושב-ראש שלה.
מירי שור פרנקל: חנה קלר: יכול להיות שכאשר נגיע לחוק המשטרה החדש, כדי שתהיה אחידות - ובקרוב יעלה אליכם חוק משטרה חדש - תחליטו את זה גם לגבי פיטורים, שיהיה איזה גוף שמחליט על פיטורים, השעייה וכל הדברים האלה.
מירי שור פרנקל: היום זה יהיה קצת חריג לעשות את זה רק לגבי תקופת השירות.
מירי שור פרנקל: כאן גם החלטה כזאת עוברת עיניים משפטיות גם של המשפטנים באכ"א.
מירי שור פרנקל: אני יכולה להראות לכם את פקודות המשטרה.
מירי שור פרנקל: מפכ"ל עם כל הכבוד, הוא לא יכול לפטר מישהו אם יש לו חוות דעת שאומרות שזה לא יעמוד בביקורת שיפוטית.
מירי שור פרנקל: אנחנו עושים כאילו קדם בג"ץ בתוך המערכת.
מירי שור פרנקל: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שכל אחד שפוגעים בו ילך לבג"ץ ואנחנו בודקים אם זה יעמוד בביקורת שיפוטית או לא.
מירי שור פרנקל: מירי פרנקל שור: אולי במקום להקים ועדה, אם המפכ"ל החליט שלא להאריך את השירות, שיתן לאותו שוטר אפשרות לשימוע.
מירי שור פרנקל: חנה קלר: יש לו שימוע.
מירי שור פרנקל: זה כללי מינהל תקין.
מירי שור פרנקל: לא פוגעים בבן-האדם.
מירי שור פרנקל: השימוע הוא לפני ראש אכ"א ויושב שם גם משפטן.
מירי שור פרנקל: אם זה קצין משטרה בכיר, הוא רשאי לבוא לפני השר.
מירי שור פרנקל: היה לנו לפני חודש מקרה כזה עם מפקדת בתחנת נהריה שהייתה עם עורך-דין פלדמן אצל המפכ"ל ואצל ראש אכ"א ואחר-כך אצל השר.
מירי שור פרנקל: זה כללי שימוע.
מירי שור פרנקל: אתה לא פוגע בבן-אדם.
מירי שור פרנקל: אלה הם כללי מינהל.
מירי שור פרנקל: היו"ר דוד אזולאי: אני בכל-זאת מציע לבדוק את האפשרות שתהיה איזושהי ועדה שמורכבת מהמפכ"ל, אגף כוח אדם ועוד איש ציבור.
מירי שור פרנקל: חנה קלר: בוא נכתוב המפכ"ל בהתייעצות עם ראש אגף כוח אדם במשטרה או עם היועצת המשפטית במשטרה.
מירי שור פרנקל: היו"ר דוד אזולאי: היועצת המשפטית למשטרה עם כל הכבוד ואגף כוח אדם, כולם כפופים למפכ"ל.
מירי שור פרנקל: פה צריך להיות איזשהו איש ציבור שהוא בכל-זאת מחוץ למערכת והוא נטול שיקולים.
מירי שור פרנקל: הרי זו אחת הבעיות שלנו במשטרה שלצערי הרב המשטרה בודקת את עצמה, כל הסיפור של מח"ש שאת מכירה אותו לא פחות טוב ממני.
חנה קלר: היו"ר דוד אזולאי: בסדר, אבל יש כל מיני ועדות שקמות אחר-כך.
חנה קלר: הדברים האלה חוזרים על עצמם ויש תרעומת גדולה בציבור בכל הנושא הזה שהמשטרה מבקרת את עצמה.
חנה קלר: כאן אני אומר לך את האמת, יש לי חשש, ואני לא אהיה שלם עם זה, אם לא תהיה איזושהי ועדה שאותו שוטר יוכל להגיד את שלו בפני אותה ועדה.
חנה קלר: חנה קלר: מה החשש כאשר בפני כל אחד פתוחה הדלת של בג"ץ?
חנה קלר: היו"ר דוד אזולאי: את יודעת לכמה שוטרים יש את היכולת ללכת לבג"ץ?
חנה קלר: עורכי-הדין לוקחים עשרות אלפי שקלים לדיונים בבג"ץ והדברים מתמשכים.
חנה קלר: חנה קלר: יש עכשיו הליך שכותבים מכתב לפרקליטות, קדם בג"ץ ולא צריך להוציא שום כסף.
חנה קלר: הוא אומר, תראו, הולכים לפטר אותי ולפני שאני אגיש בג"ץ, אני רוצה גם את התערבותכם.
חנה קלר: אז אנחנו עושים כאילו הליך של בג"ץ.
חנה קלר: אין לי ספק שבאמת, כמו שאמרת, הפרשה של הימ"מ השפיעה גם במקרה הזה ואני חושבת שכשאנחנו קובעים נורמות יש את פסק-הדין של השופט ברק שאומר שנורמות קובעים על-פי מה שנעשה בסדר ולא על-פי מה שלא נעשה לא בסדר.
חנה קלר: אני מבינה את חששות היושב-ראש ותאמין לי שאני שותפה להם.
חנה קלר: אני שייכת למשרד לביטחון הפנים ואנחנו הרבה פעמים מחזירים למשטרה חומר ולא מאשרים את הפיטורים ולא מאשרים השעייה.
חנה קלר: במקרה שתהיה קבילה של אדם, יש להם גם את נציב הקבילות.
חנה קלר: הרי כאן נותנים להם את הזמן המספיק לקבול גם בתוך המערכת.
חנה קלר: נציב תלונות שוטרים הוא אזרח, אם אתה מדבר על איש ציבור.
חנה קלר: אנחנו מושווים בתנאי השכר ואנחנו ממש מאמצים כאן הסדר של הצבא.
חנה קלר: אם זה ככה, תעשו את זה גם בצבא.
חנה קלר: אתם לא יכולים לעשות את זה רק לנו.
חנה קלר: היו"ר דוד אזולאי: יכול להיות.
חנה קלר: אני לא פוסל את זה.
חנה קלר: חנה קלר: אבל לא בדרך הזאת.
חנה קלר: בבקשה, כשיהיה חוק משטרה חדש, יהיו קונספציות חדשות.
חנה קלר: היו"ר דוד אזולאי: את רוצה שזה יהיה כמה שיותר מהר.
חנה קלר: חנה קלר: ועדת צדוק סיימה את עבודתה.
חנה קלר: לדעתי היא תגיש לשר תוך חודש את הדוח ואחר-כך אנחנו צריכים לנסח אותו להצעת חוק.
חנה קלר: החלק הראשון של חוק המשטרה עכשיו יוצא לסבב של ועדת שרים על הדין המשמעתי.
חנה קלר: זה הפרק הראשון, הסנונית הראשונה של חוק המשטרה תגיע אליכם ותהיה לנו המון עבודה בחוק הזה.
חנה קלר: אני אומרת לך בכנות, הבקרה בתוך המשטרה היא כל כך גדולה.
חנה קלר: כל הזמן המפכ"ל אומר שהוא לא יכול לעשות שום דבר בגלל שהמשפטנים מחזיקים לו את הידיים.
חנה קלר: יש פעמיים מערכת של משפטנים שבודקים את זה ואמנם הם עובדים במשטרה והם כפופים למפכ"ל, אבל תאמין לי שמה שמנחה אותם זה רק אם הדבר הזה יעמוד בביקורת שיפוטית או לא.
חנה קלר: היו"ר דוד אזולאי: תרגיעי אותי.
חנה קלר: דיברת קודם על ועדה שאותו שוטר יוכל לערער בפניה.
חנה קלר: חנה קלר: הוא יכול לערער בפני נציב קבילות שוטרים.
חנה קלר: הוא יכול לערער לפני ראש אכ"א.
חנה קלר: מירי פרנקל שור: אולי כדאי להבין את התהליך ממש מהתחלה.
חנה קלר: אדם מגיש בקשה לעריכת שימוע.
חנה קלר: לאן זה הולך?
חנה קלר: חנה קלר: הבקשה הולכת דרך המפקד.
חנה קלר: המפקד הישיר יגיד שהאיש הזה יוצא מן הכלל טוב וכולי וכולי.
חנה קלר: אם הוא לא טוב, מעבירים את זה למשמעת.
חנה קלר: משמעת מזמנת את האיש לשימוע ואומרת: תראה, האיש הזה כותב שאתה מאחר, אתה לא מתייחס וכולי.
חנה קלר: הוא יגיד, לא, אני רבתי עם הבן-דוד שלו והוא מתנקם בי.
חנה קלר: אז יעשו את הבירור.
חנה קלר: להתיר חוזה זה לא כל כך קל.
חנה קלר: אנחנו רואים את זה אקוויוולנט לפיטורים.
חנה קלר: תיק פיטורים עובר את כל הערכאות, כולל הייעוץ המשפטי.
מירי פרנקל שור: חנה קלר: זה עוד לא מבוצע, אבל אני לוקחת את האקוויוולנט של פיטורים, זה אותו הדבר שהולך היום.
מירי פרנקל שור: הוא מבקש זכות שימוע אצל ראש מחלקת משמעת, ניצב משנה.
מירי פרנקל שור: אחר-כך הוא רוצה להופיע לפני המפכ"ל.
מירי פרנקל שור: מירי פרנקל שור: אם בכל-זאת לא מאריכים לו את השירות?
מירי פרנקל שור: חנה קלר: אז הוא הולך למפקח הכללי ומציג בפניו.
מירי פרנקל שור: הוא חייב לשמוע אותו.
מירי פרנקל שור: אם לא, מעביר את זה אפילו לשר.
מירי פרנקל שור: השר עצמו, המדיניות שלו היא להקשיב לכל שוטר שרוצה להעלות בפניו השגה.
מירי פרנקל שור: היו"ר דוד אזולאי:
מירי פרנקל שור: אזרח מן השורה שרוצה להיפגש עם השר או עם המפכ"ל, אנחנו יודעים כמה זמן זה יכול לקחת.
מירי פרנקל שור: אנחנו כחברי כנסת שמבקשים להיפגש עם השר או המפכ"ל, אנחנו רואים כמה זמן זה לוקח לנו ואנחנו לא עובדים ולא זקוקים למערכת הזאת.