GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוזמנים: מאיר בן מאיר, נציב המים צבי נור, סגן נציב המים יעקב צמח, עוזר נציב המים ד"ר מרדכי כהן (קדמון), מנהל הרשות לתכנון, משרד החקלאות זוהר ינון, רכז מים, משרד האוצר שלום גולדנברג, מנהל המחלקה לבריאות הסביבה, משרד הבריאות ד"ר אליעזר פרנקנברג, הרשות לשמירת הטבע, המשרד לאיכות הסביבה יוסף ענבר, המשרד לאיכות הסביבה משה אבנון, מנהל מינהל משק המים, משרד הפנים עו"ד מרגלית גוטמן, הלשכה המשפטית, משרד הפנים שלמה ללוש, סגן ראש עיריית טבריה, מרכז השלטון המקומי איריס כהן, אקולוגית, ארגון "אדם טבע ודין" ד"ר דפנה כץ, דוברת ארגון "אדם טבע ודין" יעל גוייסקי, ארגון "אדם טבע ודין" מיקי ליפשיץ, מנהל החברה להגנת הטבע, חיפה ד"ר איילה תמרי, אקולוגית, שדולת הנשים וחברת מליאת רשות שמורות הטבע יורם תמרי, מרכז המים, המרכז החקלאי
נרשם על-ידי: ס ד ר ה י ו ם בעיית המחסור במים הצעה לסדר של חברי הכנסת אבשלום וילן, יצחק סבן, ויצמן שירי
נרשם על-ידי: הצעה לסדר של חברי הכנסת אבשלום וילן, יצחק סבן, ויצמן שירי היו"ר דוד אזולאי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
נרשם על-ידי: השר סויסה שיצטרף אלינו בהקדם אמר שלא תחסר אף טיפת מים לשתייה.
נרשם על-ידי: מצד שני אנחנו שומעים על שר אחר בממשלה שאומר שיש להכריז על משטר חרום במשק המים.
נרשם על-ידי: נציב המים הכריז שאם המצב יחמיר, יאלצו לקצץ במכסות המים לחקלאות עד כמעט שמונים אחוז.
נרשם על-ידי: אם מתרגמים את הקיצוץ הזה לשפת המעשה, פירושו של דבר חיסול החקלאות במדינת ישראל.
נרשם על-ידי: כיום נושא המים מטופל על-ידי משרדי הממשלה - משרד התשתיות ומשרד החקלאות - ומהדיווחים שהספקתי לקרוא וללמוד עולה שאם חס וחלילה תהיה שנה שחונה כפי שהייתה אשתקד, הרי שאנחנו צפויים למצב הרבה יותר קשה וחמור מכפי שהיה בשנה הנוכחית.
נרשם על-ידי: אני שואל כאן היום מדוע הממשלה לא מתפנה ולא מקיימת דיון מעמיק בנושא המים, לא מקימה ועדת שרים לנושא משק המים כדי שתאחד את כל הגורמים המטפלים במשק המים, והחשוב מכל, מדוע הממשלה מתמהמהת ואיננה מקבלת החלטה בדבר הקמת מתקני התפלה שיכולים לתת פתרון.
נרשם על-ידי: אני שואל מה צריך לקרות עוד כדי שהממשלה תקבל החלטה על הקמת מתקני התפלה ותגבש את מדיניות משק המים לשנה הקרובה.
נרשם על-ידי: האם הממשלה והעומד בראשה ממתינים לאישור נערי האוצר המנהלים את המדינה ואלה עדיין לא נתנו את האישור הדרוש ולכן הכל מתעכב?
נרשם על-ידי: הרי גם אם הממשלה תחליט על הקמת מתקני התפלה, תהליך המכרז, הרישוי וכדומה יארך זמן רב.
נרשם על-ידי: אני מקדם בברכה את פני שר התשתיות הלאומיות.
אליהו סויסה: היו"ר דוד אזולאי:
אליהו סויסה: גם אם הממשלה תחליט על הקמת מתקני התפלה, תהליך המכרז והרישוי, איתור השטח למתקן ההתפלה ובנייתו יימשכו זמן רב.
אליהו סויסה: האם אנחנו לא מבזבזים זמן יקר ואז יוצא שכרו בהפסדו.
אליהו סויסה: החסכון שהאוצר רצה לחסוך כל השנים להקמת מתקני התפלה, יוצא על יבוא מים, אם חס וחלילה נצטרך לייבא אותם.
אליהו סויסה: לאחרונה נפגשתי עם גורמים מסויימים שמתמצאים בנושא המים, נציגי חברה שעוסקת בהתפלה והחברה הזאת מוכנה לבנות מתקן כזה וגם לממן את הקמתו ללא קבלת תשלום מהממשלה.
אליהו סויסה: הבשורה של אותם אנשים היא שהחברה הזו תמכור את המים במחיר יותר נמוך מהמחיר שמשלם האזרח על המים הזורמים בברז.
אליהו סויסה: הם רק ממתינים להחלטת הממשלה כדי לבצע את הדבר.
אליהו סויסה: מדברי נציב המים מר מאיר בן-מאיר שהתפרסמו בשבוע שעבר עולה שקוצצו מכסות המים למגזר החקלאי לכדי ארבעים אחוז.
אליהו סויסה: אני שואל איך זה יתכן שחקלאים נדרשים לקצץ ומצד שני במגזר העירוני והתעשייתי העסקים כרגיל, ממשיכים להשקות גינות נוי כאילו לא קרה דבר במשק המים במדינת ישראל.
אליהו סויסה: הייתי מבקש גם לשמוע מנציב המים מה משמעות הסכמי המים עם ירדן והרשות הפלשתינאית, האם נוכל לעמוד בהתחייבויות שלנו, למרות הסיכון לאזרחי מדינת ישראל.
אליהו סויסה: אני מבקש את חברי הכנסת שיזמו את ההצעה במליאה, ונמצא כאן חבר הכנסת אבשלום וילן, להציג את הנושא.
אליהו סויסה: אבשלום וילן: אנחנו בהצעה דחופה לסדר פרטנו פחות או יותר את הסיבות ואני חושב שיש עליהן הסכמה כללית, אבל ברשותכם אני אנסה לעבור מיידית לכיווני הפתרון.
אליהו סויסה: אין ויכוח שאנחנו ארץ שחונה והמים זה מצרך שבמחסור.
אליהו סויסה: איך שלא מסתכלים על תחזיות גידול האוכלוסייה, בהנחה שבין הים והירדן יהיה הפתרון הפוליטי אשר יהיה, אנחנו כבר עכשיו ששה מיליון ומתקרבים לעשרה מיליון נפש, כך שבטווח של שלוש-ארבע-חמש שנים מהיום, על עשרה מיליון נפש ואולי יותר, סדרי הגודל של המים המתוקים לא יספקו את הצריכה הביתית, תעשייתית וחקלאית.
אליהו סויסה: אני אומר פה מיד חקלאית מסיבה מאוד פשוטה.
אליהו סויסה: מי שרוצה לקיים מדינה ירוקה - והעולם כולו מלא בתפיסות אקולוגיות ובמדעי שימוש סביבה ואיכות סביבה - ברור לו לגמרי שבלי להחזיק שטחים ירוקים ושטחים פתוחים, במדבר אף אחד לא ירצה לחיות.
אליהו סויסה: כדי לעשות את זה, כל בעיית המים המושבים - כלומר, מי הביוב - קשורה קשר בל יינתק גם לסוג הגידולים האפשריים, כי במים כאלה אפשר לגדל גידולים מסויימים וגידולים אחרים לא.
אליהו סויסה: במקרה הדברים גם מסתדרים.
אליהו סויסה: לכן אם אני בודק בראיית מקרו, יש בישראל כ230- מיליון קוב מי ביוב שזורמים לוואדיות.
אליהו סויסה: ראיתי בחוברת שחילק נציב המים שסדר גודל של ההשקעה כדי להשתמש בהם לשימוש חקלאי הוא קרוב ל600- מיליון שקל, אם אני לא טועה בהבנת המספרים.
אליהו סויסה: לידיעתכם, בקרן איזון שנגבתה ממפיקי מים ברבות השנים הצטברו בנציבות המים והיום באגף התקציבים באוצר, ביחד בשני המקומות האלה, כ800- מיליון שקל.
אליהו סויסה: אם לא היינו כמדינת חלם והיינו פועלים בזמן מתוך ראייה קדימה, אני מניח שבעיית המים המושבים, סדרי גודל הכספים האלה שקיימים, הייתה נפתרת ואפשר היה להתחיל כבר עם מתקני התפלה, ואני רואה כאן גם בחוברת שחילק נציב המים שבשנת 1994, על-פי יוזמתו, התקבלה ההחלטה ובכל אופן החליט מי שהחליט - ואני לא מתווכח עם פקידי האוצר, אני מתווכח עם שרי אוצר וראשי ממשלה לדורותיהם - שמתוך קוצר ראייה או מתוך רצון לפתור את בעיות הרגע הדחוף ולא החשוב, נוצר מצב שעד היום ישראל לא נכנסה להתפלת מי ים וזאת למרות שחברות ישראליות מקימות את מתקני התפלת הים בכל העולם.
אליהו סויסה: צריך להבין גם שמים מושבים בלבד לחקלאות הם בעייתיים בגלל הסיפור של מלחים וחומרים כימיקלים שלא ניכנס לזה, אבל רק קומבינציה של תמהילים שונים בין מים מותפלים למים מושבים, לפרוייקטים מסוג כזה, היא שתבטיח בסופו של דבר שהרוב המכריע של המים המתוקים בין הים והירדן ילכו לשתייה והשאר ילכו לחקלאות, שזאת תהיה קומבינציה בין התפלה ובין מי ביוב מושבים בצורות כאלה ואחרות.
אליהו סויסה: לכן אני חושב כבוד היושב-ראש וכבוד שר התשתיות שמדינת ישראל לא יכולה להתעורר בגלל שהשנה הייתה שנת בצורת, מכסות המים לחקלאים קוצצו בארבעים אחוז, כל השאר עולם כמנהגו נהג ועברנו את השנה.
אליהו סויסה: אני רוצה להאמין שהשנה הקרובה תהיה שנה גשומה, מסתכלים על סטטיסטיקה ובדרך כלל רואים זאת.
אליהו סויסה: אבשלום וילן: אתה תתפלל ואני אקווה וביחד הקומבינציה הזאת אני מקווה שתעבוד.
אליהו סויסה: אני לא מעיז לחשוב אפילו מה יקרה אם.
אליהו סויסה: בהנחה שהשנה הקרובה תהיה בסדר, אני לוקח מבחינתי עכשיו הנחה קשה, אם היא תהיה שנה קשה כמו השנה, אני מניח שהדיון הזה כבר יעבור לפסים מעשיים, אבל בואו נניח שתהיה שנה גשומה ושוב פעם נחזור ונאמר שבעצם לא בוער ולא דחוף ולא חשוב, ושוב פעם לא ניכנס לפרוייקט.
אליהו סויסה: אני רוצה להזכיר מה שאמרתי בדיון.
אליהו סויסה: בישראל הצריכה לנפש היום - יש ויכוח איך מודדים - בואו נגיד היא 140-130 קוב לשנה לנפש, בשטחי הרשות הפלשתינית היא 30 קוב לשנה לנפש, ההערכה היא שככל שרמת החיים תעלה הצריכה שם תגדל, הצריכה בארץ תגדל, ואנחנו מגיעים לסדרי גודל שללא פתרונות יסוד אי-אפשר יהיה לחיות אלא אם רוצים לחיות במדינה מפגרת ולא במדינה מודרנית.
אליהו סויסה: אומרים תורכיה, בואו נייבא מים מתורכיה.
אליהו סויסה: ומה אם חס וחלילה מחר תהיה איזושהי מהפכה ואיזושהי ממשלה פונדמנטליסטית קיצונית כזאת או אחרת תעלה לשלטון בתורכיה ותחליט שהיא לא רוצה לעמוד בהסכמי מים עם ישראל?
אליהו סויסה: יש כמה נושאים שמדינה ששומרת על עצמה לא מפקידה, נושא כמו מים, את עתידה בידי גורמים זרים.
אליהו סויסה: היום הם ידידותיים, מחר הם אחרים ואנה אנו באים.
אליהו סויסה: לכן הצענו בהצעה לקיים דיון כאן, פנינו לראש-הממשלה ונפגשנו אתו, ביקשנו ממנו לקיים דיון ולהתחיל להזיז את קצב הביצוע של הפרוייקטים, גם בתחום התפלת מי ים, גם בתחום בניית מאגרים או ניצול השימוש במי ביוב לסוגיהם, ולבנות תוכנית שלוש-שנתית, חמש-שנתית, שבה אפשר יהיה להתמודד עם שאלת המים בגדול ולהגיע לכיווני פתרון של משק המים הלאומי לטובת אוכלוסיית האיזור כולו.
אליהו סויסה: כבוד השר, אני מתנצל, בוועדת כספים יש כרגע הצבעה ואני חייב להצביע שם.
אליהו סויסה: לאחר ההצבעה שם, אני חוזר לכאן.
אליהו סויסה: השר אליהו סויסה: תאמין לי שנושא המים יותר חשוב מועדת כספים.
אליהו סויסה: אבשלום וילן: אם אנשי ש"ס היו מצביעים עם הקואליציה, הבעיה הייתה פתורה.
אליהו סויסה: השר אליהו סויסה: האמת היא שהנושא הזה הוא באמת אחד הנושאים החשובים שמטרידים אותנו היום במשרד וכמובן מטרידים את כל עם ישראל, מטרידים את כל היושבים פה במדינה כי המים זה באמת צורך חיוני וקיומי לקיום חיים סדירים.
אליהו סויסה: כמו שאמרתי במליאת הכנסת, פעם זה היה באמת צורך קיומי אמיתי, גם היום הוא קיומי אמיתי אבל היום הוא ניתן לפתרון.
אליהו סויסה: אם אין פה מים, אז מביאים מים מתורכיה וממקומות אחרים.
אליהו סויסה: בכל-זאת למרות הדברים האלה אני חושב שחבר הכנסת וילן צודק שמקורות כאלה לא משאירים בידי זרים והם חייבים להיות תמיד תחת שליטה של המדינה המשתמשת בהם.
אליהו סויסה: על נושא המים מדברים הרבה וגם אומרים שלא עושים שום דבר, אבל זה לא נכון.
אליהו סויסה: נכון שזה לא התקדם אולי בצורה שבה היה צריך להתקדם, אבל אתם מכירים את הוויכוחים המקצועיים ואת הוויכוחים הכלכליים שיש מסביב לכל נושא, במיוחד בנושא כזה, ומדינת ישראל אולי לא השכילה בשנים האחרונות, ב15-10- השנים, להתקדם בכיוון הזה של יצירת מקורות חדשים למים, אבל היא עשתה את זה כשבאמת המצוקה כבר נחזתה והייתה בפתח.
אליהו סויסה: הממשלה החליטה במרץ 1999 - עוד לפני זה, ב1998- - להגביר את השימוש במי קולחין ולהשתמש בהם לחקלאות.
אליהו סויסה: נכון שהשימוש במי קולחין לחקלאות מעורר בעיה, כמו שאמר חבר הכנסת וילן בנושא ההמלחה ואני לא אכנס להיבטים האלה כי הם היבטים מקצועיים ויש עליהם ויכוחים.
אליהו סויסה: בכל אופן אחד הגורמים בכל הטיפול במצוקה הזאת של המים הוא שימוש גובר והולך וניצול פוטנציאל של מי קולחין, של השפכים שבעצם מטוהרים וזורמים בוואדיות וזורמים לתוך הים.
אליהו סויסה: היו"ר דוד אזולאי: אני מבקש את חבר הכנסת גדעון עזרא לנהל את הישיבה עד שובי מועדת כספים.
אליהו סויסה: השר אליהו סויסה: כפי שאמרתי, במרץ 1999 החליטה הממשלה ללכת לכיוון הזה של התפלת מי ים והיא קיבלה החלטה ברורה.
אליהו סויסה: מאז התחלנו להתקדם.
אליהו סויסה: בעצם הממשלה בהחלטתה ממרץ 1999 אמרה כמה דברים.
אליהו סויסה: היא אמרה להתכונן בכל ההיבטים להתפלת מי ים, היא אמרה להכין תוכניות, להכין תוכנית מיתאר, להכין שטחים ולשריין אותם כדי שיוכלו שם להקים את המתקנים להתפלה, היא אמרה להכין את כל המסמכים ליציאה למכרז להקמת המתקן הזה והתחלת ההתפלה, והיא שוב דיברה גם על שימוש בהשבת מי קולחין לחקלאות.
אליהו סויסה: מאז ההחלטה הזאת של הממשלה הכין המשרד מסמכי מכרז שעליהם ידבר תיכף נציב המים.
אליהו סויסה: לפני פחות משבועיים התקיים אצלי דיון מסכם, אחרי הרבה דיונים מקצועיים שקיימנו במשרד, והוגש לי המסמך שכולל את היציאה למכרז.
אליהו סויסה: הקמנו צוות היגוי או ועדה פנימית של המשרד שלנו שבה שותף מנכ"ל המשרד, נציב המים והיועץ המשפטי וזאת על-מנת לעבור על המסמך, לבדוק אותו מבחינה מקצועית ולהכין אותו כדי שנוכל להגיש אותו לממשלה שיבוא לאחר דיון אצל ראש-הממשלה בנושא הזה.
אליהו סויסה: היו לי גם כמה שיחות עם ראש-הממשלה והעליתי את הנושא הזה בממשלה.
אליהו סויסה: ביקשתי שיתקיים דיון מסכם על-מנת שנוכל לצאת לדרך.
אליהו סויסה: שר האוצר אמר לי שהוא מתכוון לקיים דיון בוועדת הכלכלה בנושא הזה, נדמה לי בתחילת נובמבר, ויתקיימו עוד הרבה דיונים.
אליהו סויסה: דבר אחד ברור.
אליהו סויסה: אנחנו צריכים לקבל החלטה ומהר, וככל שנעשה זאת מהר כן ייטב, לצאת לנושא הזה של התפלת מי ים.
אליהו סויסה: אני רוצה לומר לחברי הכנסת שכבר היום קיימת התפלה במדינת ישראל, נדמה לי ש70-65- אחוז ממי השתייה של תושבי אילת הם מים מותפלים.
אליהו סויסה: מתפילים בעיקר מים מליחים וקצת מי ים.
אליהו סויסה: אני חושב שאם לא נקבל את ההחלטה הזאת, באמת נעמוד בפני בעיה.
אליהו סויסה: אני מסכים עם מה שנאמר כאן, שלא משנה אם השנה הבאה עלינו לטובה תהיה גשומה, אנחנו חייבים לדחוף את הנושא הזה ולנצל את הזמן כדי שנוכל להתייצב בעוד שנתיים וחצי-שלוש שנים מוכנים להתחיל להתפיל מים.
אליהו סויסה: נושא נוסף שעליו דיברו כאן זה הנושא של ההסכמים עם המדינות השכנות ועם הפלשתינאים.
אליהו סויסה: יש לנו הסכם עם הירדנים על אספקת מים ואנחנו מספקים להם את המים.
אליהו סויסה: נכון שזה לא בכמות שעליה הוסכם, אבל ההורדה היא בהסכמה וכתוצאה מהמצב הקשה והמצוקה שבה אנחנו נמצאים.
אליהו סויסה: מדברים גם על הקמת מתקן משותף להתפלת מים לנו ולירדנים עם מעורבות אמריקאית.
אליהו סויסה: הנושא הזה תקוע בתקופה האחרונה, אבל אין ספק שצריך לדחוף אותו.
אליהו סויסה: ההסכם שלנו עם הפלשתינאים מקויים והם מקבלים את המים שעליהם התחייבנו.
אליהו סויסה: נכון שגם מה שהם מקבלים זה לא מספיק, אבל אין מה לעשות, זה מה שיש ויותר ממה שיש אי-אפשר לתת.
אליהו סויסה: לכן בדיונים שהיו עכשיו על הקמת תחנת כוח ברשות הפלשתינאית, המשרד התעקש שבצמוד לתחנת הכוח יוכנו כבר גם המסמכים וגם הציוד על-מנת שיוכלו גם להתפיל מים שם.
אליהו סויסה: בביקור האחרון של שר התעשיה האמריקאי שהיה אצלי בשבוע שעבר דיברנו גם על הנושא הזה ונתנו לו את ההסכמה על הקמת תחנת הכוח וביחד עם מתקן התפלה אני חושב שזה יכול לעזור לרשות הפלשתינאית שתוכל לספק לעצמה מים שהיא תתפיל מהים.
אליהו סויסה: אחרי הדברים האלה אני רוצה גם לומר לכם שנכון שמדברים בכותרות, וזה טוב לדבר על יבוא מים מתורכיה, אבל יש לנו תוכנית, תוכנית חרום קיימת, ואני מקווה שגם היא תאושר.
אליהו סויסה: חס ושלום, במקרה הצורך, נפעיל אותה אבל אני מאוד מקווה שלא נצטרך להפעיל אותה כי אמרו כאן גם את הנימוקים.
אליהו סויסה: יבוא מים זה פרוייקט לא פשוט, זה עולה הרבה כסף ומעבר לכסף יש גם נימוקים עקרוניים שציינו חלק מהם כאן, אבל יש עוד נימוקים אחרים שלא צריך להשתמש במקור הזה.
אליהו סויסה: לכן אין לנו על מי לסמוך, כמובן על אבינו שבשמים אבל אנחנו חייבים לעשות משהו והלעשות משהו זה כפי שאמרתי, שני דברים: לחייב את הממשלה להיכנס להליך של התפלת מי ים, להתפלת מים מליחים, ולהיכנס למהלך הזה של שימוש במי קולחין והפניית המים האלה לחקלאות, ואת המים השפירים שמתפנים להעביר לשתייה.
אליהו סויסה: אני חושב שאלה באופן כללי הדברים שרציתי לומר.
אליהו סויסה: אני מבקש שנציב המים גם הוא יאמר כמה מלים כי האינפורמציה שמופצת בציבור כבר כמה חודשים לצערי היא אינפורמציה לא אחראית.
אליהו סויסה: לצערי גם שרים הצטרפו לקמפיין הזה.
אליהו סויסה: זאת כנראה אופנה שחשבתי שהיא תעבור מן העולם בממשלת השינוי, אבל אני לא רואה שהיא עברה מן העולם והיא ממשיכה ביתר שאת, ביתר עוז, כל אחד תופס את הנושאים שבהם מטפל החבר שלו ואני לא יודע אם הוא מטפל בנושאים שלו, מבלי שידע את הנתונים המדוייקים ומבלי שידע את המצב.
אליהו סויסה: אני חושב שחשוב שנשמע כמה דברים בנושא הזה מנציב המים.
אליהו סויסה: מאיר בן-מאיר: אני אתייחס לדברים שהועלו על-ידי חברי הוועדה אבל נוח לי הרבה יותר - ואני רוצה לבקש את רשותך - להציג אותם בסדר שאני הכנתי.
אליהו סויסה: היו"ר דוד אזולאי: אין בעיה.
אליהו סויסה: אתה תציג את הדברים כפי שנוח לך.
אליהו סויסה: אם לא תענה על שאלות חברי-הכנסת שיוצגו במהלך הדיון, תוכל להתייחס גם אליהן.
אליהו סויסה: מאיר בן-מאיר: בחומר שהגשתי לפני כעשרה ימים לחברי הוועדה לענייני ביקורת המדינה אמרתי שהנושא הכי מדובר היום זה מפלס הכנרת.
אליהו סויסה: מאז אני רוצה לתקן את עצמי ולעסוק קודם כל בשאלה האם יהיו מי שתייה או לא יהיו מי שתייה.
אליהו סויסה: לדעתי - וברשות
אליהו סויסה: כם אני אומר דבר אישי - אינני מבין את הטעם ואת הסיבה להכריז ברבים השכם והערב הכרזות של היסטריה מבלי שאף אחד מהגורמים האלה, שלא אנקוב בשמם ולא במעמדם, לא פנה ולא בירר.
אליהו סויסה: אחמד טיבי: מבחינת מינהל תקין, השר היה צריך להגיב על דברי השרה לאיכות הסביבה.
אליהו סויסה: מינהל תקין מחייב שלא פקיד ממשלתי אלא השר יענה.
מאיר בן-מאיר: השר אליהו סויסה: מינהל תקין מחייב שכאשר שר מתבטא בנושא לא לו ושהוא לא מבין בו, ירים טלפון לשר שבתחומו נמצא הנושא הזה וישאל אם הוא מרשה לו להתייחס לזה.
מאיר בן-מאיר: מאיר בן-מאיר: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מבקש, בכל יראת הכבוד לחברי הכנסת, נציב המים הפך בשבועות ובחודשים האחרונים לשק חבטות ציבורי.
מאיר בן-מאיר: כשהוא מנסה עכשיו להבהיר דברים, תרשו לי לבקש שיאזינו לדברים שהוא אומר ויתנו לו להתבטא.
מאיר בן-מאיר: היו"ר דוד אזולאי: אני מבטיח לך שבוועדת הפנים ואיכות הסביבה לא תהיה שק החבטות.
מאיר בן-מאיר: אמרתי גורמים שונים ולא התכוונתי לשרים.
מאיר בן-מאיר: גורמים שונים מוסיפים להביע את דעתם, להפחיד את הציבור, לזרוע היסטריה בדבר המחסור במי שתייה.
מאיר בן-מאיר: בעניין זה אני חושב שחובתי גם להגיד וגם להבהיר את הדברים כאן בכנסת כשהכנסת דנה בשאלה הזאת וזאת שאלה מרכזית.
מאיר בן-מאיר: קודם כל, לפני שאעסוק בעניין הזה עצמו, אני רוצה לומר שנציב המים הוא פה לפי חוק המים.
מאיר בן-מאיר: חוק המים התקבל בשנת 1959 והוא אומר את הדברים הבאים, ואני אומר אותם מאוד בקצרה: הוא קובע שהקצאת המים יש לה עדיפויות, יש עדיפות ראשונה, יש עדיפות שנייה ויש עדיפות שלישית, ולנציב המים אין מנוס אלא לפעול על-פי החוק.
מאיר בן-מאיר: עדיפות ראשונה בכל מקרה ותמיד היא למים לשתייה, עדיפות שנייה היא למים לתעשיה, כך קובע החוק, ועדיפות שלישית בלבד למים לחקלאות.
מאיר בן-מאיר: אני אומר את זה בצער, אני אומר את זה בשמחה, זה בכלל לא מעלה ולא מוריד.
מאיר בן-מאיר: כך קובע החוק ואינני יכול אלא לפעול על-פי החוק.
מאיר בן-מאיר: קודם כל צריך להבהיר שנציב המים צריך לאסוף נתונים כדי שעל-בסיס הנתונים הללו יקבע את המדיניות לכל שנה שבה עומדים לחלק מים או להקצות מים.
מאיר בן-מאיר: נתונים שניתנו לבני אנוש הם לא נתוני נבואה אלא רק נתונים של העבר.
מאיר בן-מאיר: כלומר, הוא לוקח נתונים מן העבר, הוא בוחן אותם ועל-פיהם הוא מקצה מים.
מאיר בן-מאיר: ישנו מושג שנבחן שלוש-ארבע פעמים על-ידי בעלי מקצוע בנציבות המים, בתה"ל ובטכניון, שנקרא מהו הפוטנציאל הממוצע הרב-שנתי שעומד לרשות נציב המים.
מאיר בן-מאיר: אני אומר ממוצע כי אנחנו חיים בארץ שבה יש תנודות אקלים ואת זה אינני צריך להסביר.
מאיר בן-מאיר: ובכן, הממוצע שבין הירדן לים הוא מיליארד ו850- מיליון קוב מים.
מאיר בן-מאיר: בישראל, בגבולותיה, הממוצע הזה או השימוש בממוצע הרב-שנתי הוא כמיליארד ו600-, מיליארד ו650- מיליון קוב מים.
מאיר בן-מאיר: עכשיו אני עובר מיד לשאלה האם יהיו לנו מי שתייה או לא יהיו לנו מי שתייה.
מאיר בן-מאיר: לעניין הזה בנינו על-סמך העבר - ואני חוזר ומדגיש על-סמך העבר - תסריטים לעתיד ועל-פיהם תוכניות.
מאיר בן-מאיר: אני רוצה קודם כל להציג מהו ממוצע הגשמים בישראל.
מאיר בן-מאיר: שנת מינימום ממוצעת היא כ275- מילימטר, שנת מקסימום היא 981 מילימטר, ואתם יכולים לראות את המרווח העצום שיש בין שני המספרים הללו.
מאיר בן-מאיר: אין למדינת ישראל ולא יכולים להיות למדינת ישראל מאגרים לאגור את עודף המילימטרים או הקובים של שנה ברוכה כדי לגשר על-פני שנים שחונות.
מאיר בן-מאיר: אין.
מאיר בן-מאיר: הטבע לא חנן אותנו במאגרים כאלה.
מאיר בן-מאיר: כדי להבהיר את דברי אני אומר שבשנת 1991 עמדנו במחסור נורא ובשנת 1992 גלשו מאות מיליוני קובים לים המלח ולים התיכון ולנו לא היה היכן לאגור אותם.
מאיר בן-מאיר: אני מדגיש, אלה מאגרים בקנה מידה ענק, מעבר למה שאדם יכול לבנות, ודאי לא במדינה קטנה כמו ישראל.
מאיר בן-מאיר: אחר-כך אני לוקח את השנה הממוצעת שזה כ520- מילימטר גשם.
מאיר בן-מאיר: מכאן אני מתחיל לבנות את מה שאני יכול לעשות, חייב לעשות, מה שניתן לי לעשות בכל שנת תכנון לאספקת מים.
מאיר בן-מאיר: אני שואל מה יש לי במאגרים כתוצאה מהמילימטרים שאותם הצגתי.
מאיר בן-מאיר: ובכן, כמות הגשם הגבוהה הרי לא מעניינת, כי אם נתברך בשנה הבאה שוב בגלישה מהמאגרים, כולנו נשמח, ולכן אני מציג שני מצבים: גשם ממוצע וגשם נמוך.
מאיר בן-מאיר: היבול שצפוי כתוצאה מגשם ממוצע בשנה הבאה - ואני מדבר עכשיו על השנה הבאה - או אם אתם רוצים בממוצע רב-שנתי, הוא מיליארד ו350- מיליון קוב מים.
מאיר בן-מאיר: זה מה שיהיה לי במאזן שלי, במאזן הפלוס.
מאיר בן-מאיר: יהודית נאות: בין הממוצע לנמוך היה פקטור של פי שניים.
מאיר בן-מאיר: פה בין יבול צפוי זה רק פקטור של 1,3.
מאיר בן-מאיר: היו"ר דוד אזולאי:
מאיר בן-מאיר: בואו נכבד את בקשתו של נציב המים לתת לו לסיים את דבריו.
מאיר בן-מאיר: מאיר בן-מאיר: אני צריך להתמודד כאן עם נתונים רבים.
מאיר בן-מאיר: היבול הצפוי למערכת הארצית הוא 1,350.
מאיר בן-מאיר: מה זה צריכה קשיחה?
מאיר בן-מאיר: צריכה קשיחה היא אותה צריכה עירונית שעל-פי חוק המים עומדת בעדיפות ראשונה.
מאיר בן-מאיר: היתרה לחקלאות במקרה כזה, אם היבול הצפוי בשנה הבאה הוא 1,350, היא 500 מיליון כאשר הצריכה החקלאית הממוצעת הרב-שנתית - או נכון יותר ההקצאה הרב-שנתית - היא בין 800 ל900- מיליון ואלה הם אותם ארבעים אחוזים שקיצצנו השנה לחקלאות.
מאיר בן-מאיר: כאן אתם רואים את המספרים.
מאיר בן-מאיר: אם יש לי במערכת רק 1,350 - אני יכול לתת לחקלאות.
מאיר בן-מאיר: אם אני מכבד את מה שקובע החוק, שהעיר והתעשיה היא בעדיפות ראשונה - היתרה היא לחקלאות.
מאיר בן-מאיר: בשנה ממוצעת עדיין אני יכול לשפר את המצב במאגרים בחמישים מיליון מטר קוב.
מאיר בן-מאיר: כלומר, הצגתי באופן הכי ברור והכי חד-משמעי מה יקרה במשק המים בשנה הבאה אם היא תהיה שנה ממוצעת.
מאיר בן-מאיר: מה יקרה אם תהיה שנה שחונה.
מאיר בן-מאיר: היבול הצפוי במערכת הארצית הוא רק מיליארד קוב.
מאיר בן-מאיר: אני שוב מדבר על צריכה קשיחה בהיקף של 800 מיליון קוב - ושמעתי את השאלה מדוע לא נעשה שום דבר כדי להקטין את הצריכה העירונית ואני אחר-כך אתייחס לשאלה - היתרה לחקלאות במקרה כזה היא 200 מיליון קוב.
מאיר בן-מאיר: אמרתי כבר ואני חוזר ואומר שיתרה לחקלאות של 200 מיליון כשהצריכה הממוצע הרב-שנתית היא 800 מיליון, דינו כדין אפס מפני שעל חלק גדול מהחקלאות ייגזר כרת אם ההקצאה לחקלאות תהיה רק 200 מיליון קוב.
מאיר בן-מאיר: שואלים אותי על מה בונה נציב המים את תחזיותיו ואני אומר שהוא בונה אותם רק על נתוני העבר.
מאיר בן-מאיר: כשאני אמרתי 1,350 ומיליארד ו350- ומיליארד, הייתי צריך להתייחס לאיזה נתון שמוכיח שמה שאני אומר הוא נכון.
מאיר בן-מאיר: ובכן, לקחתי שנים בעבר, שנים ממוצעות רבות ושנים שחונות, ולקחתי את השנה השחונה ביותר או המחזור השחון ביותר שהיה לנו בעבר ואליו התייחסתי בבניית תוכנית האספקה לשנה הנוכחית.
מאיר בן-מאיר: ה1,350- הוא לא איזה מספר שגזרנו מתוך עשיית חשבון על הנייר אלא לקחנו שנים רבות, לקחנו את ממוצע הגשם ובדקנו ואנחנו יודעים לבדוק כמה מצטבר לנו אז במצאי.
מאיר בן-מאיר: בשנת 1991 - אחרי שלוש שנים שחונות, פחות קשות מאשר השנה הנוכחית - הגענו למצב הזה שהיה לנו רק מיליארד קוב במאגרים ואז קוצצה ההקצאה החקלאית בחמישים אחוז.
מאיר בן-מאיר: לצערי, לא הייתי אז נציב מים אמנם, הוזמנתי אז לעסוק בקיצוץ בדיוק כפי שאני צריך לעסוק בו היום.
מאיר בן-מאיר: השר רפאל איתן ביקש אותי אז להצטרף לנציב המים בהכנת הקיצוץ.
מאיר בן-מאיר: מכאן אני בונה כפי שאמרתי את התוכנית לשנה הבאה ובניתי את הסצנריו האחד של שנה ממוצעת.
מאיר בן-מאיר: לצערי - ואני רוצה להדגיש את זה - גם אם השנה הבאה תהיה שנת גשמים ממוצעת, ושוב אני פועל על-פי החוק, כדי לשמר את מצב המאגרים, הקיצוץ בחקלאות ימשיך להיות בהיקף של ארבעים אחוזים.
מאיר בן-מאיר: אני אומר את זה בצער, אבל זה מה שנגזר מהמצב ומהחוק, ואחר-כך אני אתייחס לניהול במשך 15-10 השנים האחרונות ולטענות כנגד הניהול הזה.
מאיר בן-מאיר: עוד משפט אחד בעניין הזה.
מאיר בן-מאיר: המחוקק בחוק המים צפה אפשרות כזאת ובחוק המים הסמיך את נציב המים לקבוע בצו את מפלס הכנרת.
מאיר בן-מאיר: זאת אומרת, האפשרות הזאת הייתה צפויה.
מאיר בן-מאיר: מה המצב של המאגרים השנה, אמרתי שהשנה שאליה התייחסתי הייתה שנת 1991, בהשוואה לשנת 1991 או למעשה במהלך השנים.
מאיר בן-מאיר: אני מתחיל מימין למעלה ואתם יכולים לראות את מאגר החוף משנת 1989 ועד היום.
מאיר בן-מאיר: ראו איפה היינו וראו איפה אנחנו נמצאים היום.
מאיר בן-מאיר: מאגר החוף הוא אחד משלושת המאגרים.
מאיר בן-מאיר: אני לא מאושר מהמקום בו היינו, אבל כשמהלכים אימים על הציבור ואומרים שלא יהיו מי שתייה, ראו איפה אנחנו היום.
מאיר בן-מאיר: אני חוזר ומדגיש, אינני מציג את המצב כמצב מצויין, אנחנו חווים בצורת קשה, היא מתרחשת ויש מי שאומר אחת לחמישים שנה ויש מי שמגדיר אותה כחריפה יותר שמתרחשת אחת למאה שנים, ובכל-זאת ראו את מאגר החוף.
מאיר בן-מאיר: מתחתיו מאגר ההר שנקרא ירקון תנינים.
מאיר בן-מאיר: במאגר ההר עמדנו בשנת 1991, באותו חורף שחון, פעם אחת על מה שקוראים הקו האדום - אין שם קו אדום אבל סימנתי את הנקודה שאותה אנחנו איננו רוצים לעבור - ופעם אחת מתחת.
מאיר בן-מאיר: ראו איפה אנחנו נמצאים היום, בצד ימין של הגרף.
מאיר בן-מאיר: שוב, אומרים שאין לנו, אבל היינו במצב הזה.
מאיר בן-מאיר: אני חוזר ומדגיש, היינו במצב הזה.
מאיר בן-מאיר: כאן אתם רואים את הגרף לגבי הכנרת.
מאיר בן-מאיר: בשנת 1991 ולפני הגשמים המרובים של 1992, ראו איך הגרף נוגע בק האדום, במינוס 213, ראו מה קרה בשנת 1992 עם הגלישות, ראו כמה זמן נמשכו הגלישות, וכבר הדגשתי את העובדה שאין לנו נפח אגירה מספיק לאגור.
מאיר בן-מאיר: היום אנחנו כבר שלושה סנטימטר מתחת לקו האדום.
מאיר בן-מאיר: אם כל סנטימטר זו קטסטרופה, אז אנחנו בשלושה או שלושה וחצי סנטימטרים של קטסטרופה.
מאיר בן-מאיר: אחרי שהצגתי את ההשוואה של השנה הנוכחית עם שנים קודמות, אני רוצה לעשות את ההשוואה של מצב המאגרים באוגוסט, כי אין לי עדיין נתונים טריים יותר.
מאיר בן-מאיר: אני משווה בין מצב המאגרים באוגוסט השנה לבין שנת 1991.
מאיר בן-מאיר: מימין אתם רואים את מאגר החוף.
מאיר בן-מאיר: הקו האדום זו שנה ממוצעת, הקו הצהוב זה השנה, הקו הסגול זה שנת 1991.
מאיר בן-מאיר: זהו מצב מאגר החוף וזה לגמרי מתאים עם מה שראיתם בגרף הקודם.
מאיר בן-מאיר: ובכן, לא יהיו לנו מי שתייה.
מאיר בן-מאיר: למה?
מאיר בן-מאיר: אינני יודע, אינני יכול להבין.
מאיר בן-מאיר: אני לא מבקר שרים חבר הכנסת טיבי.
מאיר בן-מאיר: אני פשוט לא יכול להבין.
מאיר בן-מאיר: באמצע זה ירקון תנינים, ראו איפה היינו בשנת 1991, ראו שנה ממוצעת וראו השנה, העמודה הצהובה מצד ימין.
מאיר בן-מאיר: מצד שמאל זה שנת 1991 ואתם יכולים לראות את המצב באיזור חדרה ירקון תנינים, למטה זה באר-שבע ירקון תנינים, פתח-תקוה שזה שוב מאגר ירקון תנינים ואפילו בקידוח התצפית הרגיש ביותר, מנשה, אנחנו בדיוק באותו מצב שהיינו בשנת 1991.
מאיר בן-מאיר: יש לכם את זה גם בחוברת.
מאיר בן-מאיר: בשנת 1991 התרחש דבר שלא התרחש השנה ואמרתי קודם שאני יכול לבנות רק על נתוני העבר ואיש לא חנן אותי בנבואה על העתיד.
מאיר בן-מאיר: בשנת 1991, למרות שהגרף דומה מאוד, מעיינות הירדן, המעיינות שמזינים את הירדן, המשיכו לשפוע כל הקיץ בעוד שהשנה הם דעכו.
מאיר בן-מאיר: ראו את השפיעה בשנה ממוצעת, ראו את שנת 1991 וראו את דעיכת המעיינות השנה.
מאיר בן-מאיר: למרות זאת אנחנו עומדים במצב רע יותר השנה מאשר בשנת 1991 בסך הכל בשלושה סנטימטר בכנרת נכון לאותו תאריך, ובעיקר צריך להדגיש אחרי ביקושים הרבה יותר גדולים, כי בעשור הזה גדלה האוכלוסייה ואינני צריך להרבות על זה מלים.
מאיר בן-מאיר: חוק המים מסמיך מילולית את נציב המים בשורה ארוכה מאוד של סמכויות, אבל בשפת הכלכלנים במאזן ישנו טור ההיצע וטור השימושים או טור הביקוש.
מאיר בן-מאיר: בניגוד למה שחושבים, לנציב המים אין כל השפעה על טור הביקוש.