GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אם לאנשי החברה להגנת הטבע יש לומר משהו שאתם מבקשים לחדד, זה הזמן.
משה גפני: עמית שפירא: אני חושב שקיים חשש גדול מהחיבור בין מינהל התכנון שתפקידו תכנון ארוך טווח והוא גם משמש כשופט של התכנון הן במועצה הארצית והן בוועדות המקומיות, לבין תפקיד היוזם של מינהל מקרקעי ישראל כיזם שאמור להביא חמישים אלף יחידות דיור מדי שנה.
משה גפני: תמיד כשראינו מעורבות של משרד ראש-הממשלה - אם בתקופתו של שמעון שבס ואם בתקופתו של אביגדור ליברמן - זה אף פעם לא היה בזכות תכנון ארוך טווח אלא בזכות קידום של תוכניות שהרבה פעמים עמדו בסתירה לתוכנית מיתאר ארצית.
משה גפני: הרבה מהתוכניות האלה נתקעו בגלל העובדה שהן לא תאמו תכנון ארוך טווח או שהיו להן התנגדויות ציבור מאוד נרחבות.
משה גפני: כאן עולה חשש מאוד גדול שהחיבור הזה - אמנם הרשות היא כביכול רשות שרק תתאם בין יחידות הסמך האלה - יצור מערכת תיאום כזאת שבסופו של דבר, כפי שאנחנו מכירים זה מה שקורה תמיד, התכנון קצר הטווח והיוזמה שאותה תרצה הממשלה לקדם או שמינהל מקרקעי ישראל ירצה לתכנן, גם אם הן סותרות את התכנון המיתארי ארוך הטווח, יגברו על התכנון ארוך הטווח.
משה גפני: אנחנו גם רגישים מאוד לשמות המועמדים כפי שהועלו ברדיו ולפחות אחד המועמדים הרציניים הוא אותו יוזם של המקב"טים שבגנותם דיבר השר רמון.
קריאה: עמית שפירא: מר עוזי וכסלר.
קריאה: כפי שדובר בתקשורת הוא אחד המועמדים הרציניים ואנחנו מכירים אותו כאיש ביצוע מצויין, כדוחה תוכניות מצויין, אבל בשום פנים לא הייתי אומר שהוא איש עם תכנון ארוך טווח.
קריאה: אני חושב שהחשש שיש כאן הוא מאוד גדול, הוא דורש עוד ליבון, הוא דורש התייעצות עם אנשי מקצוע ויכול להיות שיש פתרונות אחרים.
קריאה: יש דברים שצריך לטפל בהם אבל החשש הוא שהרשות לתכנון ולפיתוח תהיה יותר רשות לפיתוח ותגרום להקטנת הדמוקרטיה של ועדות התכנון בשמיעת הציבור כי הדברים שיובאו לשם יהיו כבר דברים שרמת התיאום שלהם תהיה כזאת שזה יהיה למראית עין ולא באמת.
קריאה: היו"ר עוזי לנדאו: לא נוכל לשמוע את יתר משרדי הממשלה כי אנחנו צריכים לסיים את הישיבה תוך מספר קטן של דקות.
קריאה: בשלב זה רציתי לבקש תשובה מהשר ומהמנכ"ל על שתי סוגיות שאחת בוודאי קשורה.
קריאה: (2) בקשה לחוות דעת ממבקר המדינה על: (א) הבטחת מינהל תקין (בקשת הבהרות לגבי פקס שנשלח למשרד ראש-הממשלה בחתימת ר.ר.).
קריאה: (ב) הבהרות לגבי חוות דעת נאמן בעניין גלעד שר.
קריאה: היו"ר עוזי לנדאו:
קריאה: נושא אחד בעניין מינהל שקשור בסוגייה הזאת זה הבהרות לגבי פקס שנשלח למשרד ראש-הממשלה בחתימת ר.ר.
קריאה: בנושא נדל"ני.
קריאה: השר נאמן הגיש חוות דעת בעניין העסקתו או אי-העסקתו של עורך-הדין גלעד שר במשא ומתן.
קריאה: רציתי לבקש אדוני השר לקבל אינפורמציה ולומר לנו מי הזמין את חוות הדעת הזאת בעבור משרד ראש-הממשלה ומי שילם בעבורה.
קריאה: השאלה השנייה שלי קשורה באותו פקס ואני מצטט מן התוכנית "יומן אירועים".
קריאה: אומרת הגברת אורית לביא בפתח התוכנית: "מסתבר שיש יועץ סתרים לראש-הממשלה" ואומר אמנון אברמוביץ: "כן, יועץ סתרים שמעביר לראש-הממשלה עצות בפקס המכנה עצמו ר.ר.
קריאה: תחקיר העלה ש-ר.ר.
קריאה: איננו אלה רני רהב".
קריאה: כך כותב ר.ר.
קריאה: במברק לראש-הממשלה: "השרה דליה איציק התראיינה היום לעיתון תל-אביב השייך לרשת מקומוני "ידיעות אחרונות", כתבה מדהימה, מרגשת ונוגעת ללב.
קריאה: מציע שתרים לה טלפון לומר לה כמה שהכתבה טובה".
קריאה: עד כאן עצה בתחום יחסי האנוש ושום עניין אנושי איננו זר לנו.
קריאה: העצה הבאה מריחה פחות טוב, וכך כתב רני רהב לאהוד ברק: "בקשר לשיחתנו לגבי משה שחל, הפרטים המלאים הם: משה שחל התמנה לעמוד בראש קרן, בקרן 400 מיליון דולר והוא מעוניין לקדם את זה יחד אתך.
קריאה: בנוסף הוא מייצג את פי גלילות והיה רוצה שבתקופתך פי גלילות יועברו ממקומם באיזור רמת אביב ג'.
קריאה: הוא עובד במשותף עם עליזה גורן ונקבעה לו פגישה ל30- באוקטובר.
קריאה: במידה וניתן להזיז פגישה זאת למועד מוקדם יותר, הוא יהיה מאושר".
קריאה: ראש-ממשלה נורמטיבי לא צריך לדבר עם רני רהב על עסקי משה שחל.
קריאה: אהוד ברק לא כתב את המכתב הזה אלא הוא קיבל אותו, אבל ראש-ממשלה נורמטיבי לא צריך לאפשר מצב שיהיו מכתבים כאלה.
קריאה: כאשר נוצרת רשות חדשה למינהל ופיתוח, ריכוזית ומרכזית, והנה אנחנו רואים שיש קשר פקסים ישיר אל תוך משרד ראש-הממשלה, כיצד יימנע בעתיד קשר כזה מיידי אל קצה הפירמידה שיוכל להשפיע עליה בנושא נדל"ני וכאן אנחנו מדברים בנושא פי גלילות.
קריאה: ענת מאור: היושב-ראש חושב שאנחנו בתקופת ביבי נתניהו ואפל.
קריאה: היו"ר עוזי לנדאו: השאלה השנייה היא כמובן מהו ההסבר לכך שיש לאדם, מי שלא יהיה, קשר ישיר כזה ומה משמעות הקשר הישיר הזה היום עם פקסים ישירות ללשכת ראש-הממשלה, מרכיב הקשר, מה הערותיכם לנושא זה.
קריאה: השר חיים רמון: נשמעו פה הערות באמת מאוד חשובות ואנחנו לוקחים אותן לתשומת לבנו.
קריאה: הערת כל ארגוני הירוקים היא מאוד חשובה לנו ואנחנו חושבים שבמבנה הזה בסופו של דבר, מכיוון שיעסוק בסופו של דבר רק בתכנון, התכנון מאוד מאוד יתחזק.
קריאה: תיארתי את תקציבי התכנון, איזה תקציב תכנון יש למינהל ואיזה תקציב תכנון יש למינהל התכנון ואין לנו שום כוונה שזה יימשך.
קריאה: לכן הראייה היא לטווח ארוך כי רק במשרד ראש-הממשלה או כמעט במשרד ראש-הממשלה יש את הראייה היותר ארוכת טווח, גם אם היא פרובלמטית, אבל ביחס למשרדים אין לי ספק.
קריאה: לגבי רשויות.
קריאה: המבנה של משרד הפנים לדורותיו, אני לא רוצה להגיד מה יהיה, מנע העברת סמכויות מהוועדה המחוזית לתכנון ובנייה לוועדת הבנייה המקומית מתוך רצון להמשיך ולשלוט כמו בכל שאר התחומים של משרד הפנים ברשויות מטעמים לא ענייניים.
קריאה: רק משרד ראש-ממשלה יוכל לוותר על סמכויות של ועדה מחוזית לתכנון ובנייה ולהעביר לוועדה מקומית מכיוון שאין לו את העניין לשלוט ברשות מטעמים פוליטיים אלה ואחרים.
קריאה: לגבי הרשות הסטטוטורית.
קריאה: קח את שדה התעופה בנגב, תכנונית, עניינית אפשר לבנות שדה תעופה בזיקים, אולי זה יותר נוח, אולי זה אפילו יותר נכון במובן התכנוני המדוייק.
קריאה: אני אומר לך שאם לא יהיה שדה תעופה בנגב, הנגב לא יפרח.
קריאה: הייתי שר הפנים, כפיתי כמעט שיהיה שדה תעופה בנגב וזה משיקול של תפיסת עולם שאני רוצה שיהיה בנגב שדה תעופה.
קריאה: זה אחד הדברים הכי מרכזיים שראש-הממשלה התחייב, שיהיה שדה תעופה בנגב.
קריאה: בא אחרי שר הפנים, זכותו, והבירוקרטיה - לא של משרד הפנים - שמאוד לא אהבה את זה.
קריאה: הגורם המרכזי שהתנגד לא היה משרד הביטחון אלא היה רשות שדות תעופה שעשו הכל על-מנת שהעניין הזה לא יצא מן הכוח אל הפועל והיה להם את כל התירוצים שבעולם, כי קשה לנסוע מבן-גוריון לנבטים.
קריאה: זיקים יותר טוב.
קריאה: זה ויכוח פוליטי.
עוזי לנדאו: השר חיים רמון: זה לא ויכוח פוליטי במובן הרע של המילה אלא במובן הטוב של המילה.
עוזי לנדאו: אני חושב ששדה תעופה בנגב חיוני להקמת הנגב, גם אם הרמה התכנונית שלו תהיה אולי נחותה במשהו מזיקים.
עוזי לנדאו: מותר לי לחשוב ככה, שבלי זה אין נגב.
עוזי לנדאו: אז אני עושה את זה כמו שאני עושה הרבה דברים אחרים בתחום הזה.
עוזי לנדאו: זאת דוגמה לשילוב של הפיזי עם התכנון החברתי.
עוזי לנדאו: לכן אני אומר שהעניין הזה עם כל הבעייתיות כאן הוא עדיף.
עוזי לנדאו: כל ההצעות לדחות את זה, לעשות דיונים ארוכים, זה לנסות לקבור את זה במסווה של אקדמיה.
עוזי לנדאו: האויב של הטוב הוא הטוב מאוד ואנחנו צריכים לבחור במצב שאנחנו נמצאים בין הגרוע לגרוע פחות, בין הבינוני לבינוני פחות.
עוזי לנדאו: אני מקווה שאנחנו בוחרים בסופו של דבר בין באופציה שהיא הטובה, היא לא הטובה מאוד אבל היא הרבה הרבה יותר טובה מהמצב הנוכחי.
עוזי לנדאו: לגבי השאלות שהועלו.
עוזי לנדאו: אני מבקש ממנכ"ל משרד ראש-הממשלה להתייחס אליהן, אבל אני מוכרח לומר דבר שמנכ"ל לא יוכל לומר ליושב-ראש ועדה.
עוזי לנדאו: זה לא תקין בעיני להפוך את הבמה של הוועדה שהיא כל כך חשובה ונכבדה, כמו הוועדה לביקורת המדינה שבעיני היא מהחשובות ביותר בכנסת, לזירה של דיון בקטעי רכילויות לא מכובדים.
עוזי לנדאו: הדרך האמיתית היא במקרה הכי טוב היא להגיש שאילתה ויש כלים לכך.
עוזי לנדאו: לא מכובד לאדם מנוסה כמוך להשתמש באופן לא תקין בעובדת היותו יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה.
עוזי לנדאו: לדעתי זה גורם לזילות הוועדה.
עוזי לנדאו: המנכ"ל יענה לגופו של עניין כי את כל מה הוא חושב, אני אמרתי ולו אסור אפילו לחשוב דברים כאלה.
עוזי לנדאו: היו"ר עוזי לנדאו: בסדר, אני מיד אעיר גם על זה.
עוזי לנדאו: יוסי קוצ'יק: אני מצטער שלא ניתנה לי הזדמנות לפרט בפני ועדת ביקורת המדינה את דעותי בקשר להקמת הרשות לתכנון כי היה לי הרבה מה לספר לכם.
עוזי לנדאו: יושב-ראש הוועדה העיר לי שאחרתי בשתי דקות, אבל לא נתן לי את רשות הדיבור ואני מצטער על כך.
עוזי לנדאו: דבר שני.
עוזי לנדאו: ראש-הממשלה לא הזמין חוות דעת מעורך-דין נאמן.
יוסי קוצ'יק: היו"ר עוזי לנדאו: הידיעה שהתפרסמה הייתה מטעם משרד ראש-הממשלה.
יוסי קוצ'יק: יוסי קוצ'יק: חס וחלילה.
יוסי קוצ'יק: לא היה ולא נברא.
יוסי קוצ'יק: חוות הדעת לא הוזמנה, לא שולמה והראייה היא כמובן שראש-הממשלה עובד על-פי הנחייתו של היועץ המשפטי לממשלה בנדון.
יוסי קוצ'יק: באשר לפקס של רני רהב, אני חושב שכל אחד מהיושבים כאן בחדר יודע כמה פקסים מגיעים למשרד ראש-הממשלה כל יום ויכול להיות שהגיע פקס כזה, וכנראה שגם הגיע פקס כזה.
יוסי קוצ'יק: מה שאני יכול להגיד הוא שהנושאים שמטופלים על-ידי ראש-הממשלה ועל-ידי אנשי צוותו ואני ביניהם הם נושאים שמטופלים אך ורק באופן ענייני ואין לאף אינטרס זר מקום בהם.
יוסי קוצ'יק: היו"ר עוזי לנדאו: אני שמח לשמוע את התשובה הזאת, אבל לא שמחתי לשמוע את הערות השר רמון.
יוסי קוצ'יק: אני עוד פחות מזה שמח לשמוע את ההערות של ח"כ אופיר פינס.
יוסי קוצ'יק: אני מציע גם ליצור מערכת יחסים נוחה בין האופוזיציה לקואליציה.
יוסי קוצ'יק: לא משנה מאיזה צד אתב, אבל כשאתה שומע דברים שאינם נעימים לאוזן, תמתין.
יוסי קוצ'יק: תקבל את רשות הדיבור ותאמר כל מה שיש לך.
יוסי קוצ'יק: הערות ביניים, כשמן כן הן, יכולה להיות הערה קצרה וצריך טיפה פיקנטריה לצורך תשומת לב אחרת, אבל לא כדי לכוון את הישיבה לתחום שהוא לגמרי אחר.
יוסי קוצ'יק: אדוני השר, לבוא ולומר ששאלות כמו לגבי עורך-הדין גלעד שר הן שאלות שאינן ממין תקינות הדיון הציבורי שצריך לקבל עליו תשובה בוועדת ביקורת המדינה, טוב שנתת תשובה כפי שניתנה, אבל זה דבר שצריך לקבל עליו תשובה בוועדה הזאת ולא בשום ועדה אחרת.
יוסי קוצ'יק: כאשר מגיע מברק מסוג ר.ר.
יוסי קוצ'יק: למשרד ראש-הממשלה, פה צריך לשאול, ואני שמח שאתה נותן תשובה, שהדברים האלה לא קשורים, אבל לבוא ולומר שזה לא מעניין הוועדה הזאת, זאת אדוני השר במקרה הטוב זאת התעלמות, במקרה היותר חשוד זאת התחסדות ואני גם יכול להשתמש במילה הרבה יותר חריפה.
יוסי קוצ'יק: זה טיבה של הוועדה הזאת.
יוסי קוצ'יק: כל מי שמטעמים פוליטיים יבוא ויאמר דברים אחרים, אני חושב שהוא מוליך את הציבור שולל.
יוסי קוצ'יק: אדוני השר רמון, אתה הצלחת לפרק את ההסתדרות כשהיית שם זמן קצר, באת לכנסת, הפלת עלינו את חוק הבחירה הישירה, אחר-כך לימים הבאת את חוק ביטוח הבריאות הממלכתי שעכשיו כולנו בגללו על הפנים.
יוסי קוצ'יק: אני רוצה לקוות שטיפולך בפרשת רשות התכנון תוביל הפעם לפתרון חיובי.
יוסי קוצ'יק: השר חיים רמון: אני מקווה מאוד אדוני היושב-ראש שהוועדה בניהולך תעסוק בביקורת המדינה ולא בביקורת אישית פוליטית רכילותית כפי שהיו ההערות האחרונות שלך.
יוסי קוצ'יק: אני מאוד אשמח שאנחנו נקיים דיון בכל הדברים שאתה העלית.
יוסי קוצ'יק: אני יודע שאתה ודאי מתגעגע לימים שבהם מיליון איש לא היה להם ביטוח בריאות בישראל, שבהם העשירים שילמו מעט והעניים הרבה, אני בטוח שאתה מתגעגע להסתדרות שעשקה ביליארדים מכספי הציבור שאתה דיברת נגדם.
יוסי קוצ'יק: כל הדברים האלה הם למגינת לבכם, ששימשו אתכם כסולם להגיע לשלטון, נעלמו מן העולם בגללי ולכן אתם כל כך מצטערים.
יוסי קוצ'יק: אתם מתגעגעים לימים בהם יכולתם לנגח על שחיתות ועל סיאוב ועל כך שאדם היה חייב להיות חבר בהסתדרות כדי לקבל טיפול רפואי, ש300- ילדים בגללנו - ובגללך כמובן, כי אתה התנגדת לדברים האלה - לא קיבלו טיפול רפואי.
יוסי קוצ'יק: לכן כל הדברים האלה עברו מן העולם למגינת לבך כפי שגם עברו השקפותיך בעניינים המדיניים ואני שמח על כך.
יוסי קוצ'יק: גם העניין הזה יהיה טוב למגינת לבך כי הוא יביא לכך ששאיפתו של רובי ריבלין להחליף את ראש-הממשלה, גם היא תחלוף מן העולם.
יוסי קוצ'יק: תודה.
יוסי קוצ'יק: היו"ר עוזי לנדאו: שמחתי לראות כיצד מתנהג השר רמון במגננה.
יוסי קוצ'יק: תודה רבה.
חברי הוועדה: יולי אדלשטיין חוסנייה ג'אברה אחמד טיבי
מוזמנים: יגאל ביבי - סגן שר הדתות אליהו בן-דהן - מנהל בתי הדין הרבניים.
מוזמנים: גדליה שריבר - מנכ"ל משרד הדתות זליג בוורמן - מנהל מחלקת בתי הדין הדס עצני - משרד הפנים ישי יהושע - משרד הדתות עודד וינר - משרד הדתות שמעון רוקח - משרד הדתות יתר פרוז - חשב משרד הדתות מרגלית גוטרמן - משרד הפנים עמנואל קולין - יועץ משפטי של משרד הדתות יחיאל אגמי - סמנכ"ל משרד הדתות מאיר עזרד - סמנכ"ל משרד הדתות
קצרנית: נושא: פגישת הכרות עם השר לענייני דתות וסקירת השר על פעילות משרדו.
קצרנית: פגישת הכרות עם השר לענייני דתות וסקרית השר על פעילות משרדו.
דוד אזולאי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות לברך את שר האוצר ולאחל לו הצלחה.
דוד אזולאי: אני מאחל לו שיצליח לשקם את המשרד הזה, להעמיד אותו על הרגלים ושלא יפגעו העובדים הקבועים.
דוד אזולאי: זה אחד המשרדים הקשים ביותר בממשלה.
דוד אזולאי: אני מכיר את השר לא מהיום, אני יודע מה היכולת שלו מהכהונה שלו כחבר כנסת וגם מעברו.
דוד אזולאי: אני מאחל שבאמת בתקופתו תהיה המהפיכה האמיתית במשרד הדתות, שזה יהיה משרד ששם שמיים יתקדש על ידו.
דוד אזולאי: אני בהזדמנות זו גם רוצה לאחל למנכ"ל הצלחה.
דוד אזולאי: אני מקווה שיחד תצעידו את המשרד הזה לפעילות שתתרום לכל תושבי ישראל.
דוד אזולאי: אני ברשותך, אדוני השר, אעלה כמה נושאים.
דוד אזולאי: נושא תעריפי הקבורה היה על סדר היום של הוועדה הזאת בקדנציה הקודמת.
דוד אזולאי: ישנה הצעת חוק שעדיין לא הושלמה.
דוד אזולאי: רק לאחרונה פורסם באחד העיתונים המקומיים בראשון לציון, בעקבות התאונה הקשה שהיתה בשבת, על ויכוח בין חברה קדישא ובין אישה שאינה תושבת המקום שרצתה להקבר וחברה קדישא דרשה ממנה 18 אלף שקל.
דוד אזולאי: לאחר התערבות אנשי ציבור שוב פעם הורד המחיר ואיפשרו את הקבורה.
דוד אזולאי: מידי פעם הדברים האלה חוזרים על עצמם.
דוד אזולאי: אני חושב שטוב נעשה, אדוני השר, אם נפעל כמה שיותר מהר על מנת לתקן את הדבר הזה, כדי שהאנשים שנמצאים במצוקה, ברגעים קשים, שלא יצטרכו להתמודד עם הבעיה של הקבורה.
דוד אזולאי: אני חושב שזה מצב מאוד מאוד לא נעים.
דוד אזולאי: לא סוד הוא שישנן מועצות דתיות שנמצאות במצוקה כספית קשה, כמו ראש העין, כמו רחובות.
דוד אזולאי: הן נאלצות להשבית את המערכת, והציבור הרחב אינו מבין אחר כך על מה המערכת הזאת מושבתת.
דוד אזולאי: אחר כך הציבור הדתי מותקף על העוול כאשר לא תמיד המועצה הדתית היא האשמה.
דוד אזולאי: אני לוקח כדוגמה את מה שקרה בגני-תקוה כאשר ראש העיר באופן שרירותי, חד צדדי, החליט - זאת היתה חוצפה ממדרגה ראשונה, לא היה תקדים כזה במדינת ישראל - שהוא לא מעביר תקציבים למועצה דתית, וכתוצאה מכך הושבתו השירותים בגלל איזה שהוא ויכוח גדול בינו לבין ראש המועצה הדתית.
דוד אזולאי: אני חושב שהגדיל לעשות אותו ראש עיר כאשר אפילו פנייה של ועדת הפנים לא זכתה להתייחסות שלו, אבל זה לא המקום להרחיב את היריעה.
דוד אזולאי: אנחנו כבר נמצאים כמעט שנה אחרי הבחירות המוניציפאליות, וידוע לי שטרם הורכבו מועצות דתיות רבות.
דוד אזולאי: הייתי רוצה לשאול את השר, האם הוא מתכוון לנצל את סמכותו בחוק ולמנות את אנשיו במידה ומועצה דתית לא תורכב ורשות מקומית לא תשלח את נציגיה בזמן.
דוד אזולאי: ישנן מועצות דתיות שהקמת ההרכב שלהן מתמשך בלי סוף.
דוד אזולאי: אני חושב שטוב יעשה, אדוני השר, אם יפעל להרכב מועצות דתיות לאלתר, ובכך אכן לשקף נכונה את התוצאות בכל רשות מקומית.
דוד אזולאי: רק לפני כיומיים נודע לי ששוחררו התקציבים לישיבות, ואני שואל על מה ולמה בכל פעם שיש איזו שהיא תקלה ובעיה במשרד האוצר, הראשונים לשלם את המחיר זה עולם הישיבות, שגם ככה מצבם לא מהמשופרים, הם עוברים תקופות קשות כאשר מדובר בהקצבות שוטפות שמתעכבות.
דוד אזולאי: אל תשכחו שישנן משפחות שזאת כמעט ההכנסה היחידה שיש למשפחה.
דוד אזולאי: אני מבקש מכבוד השר לא לוותר, לא לעשות שום הנחות, ולדאוג לכך שאכן הכסף יועבר בזמן.
דוד אזולאי: הייתי רוצה לשמוע מהשר בעניין המיחשוב של מחלקת הישיבות.
דוד אזולאי: רבות דובר, רבות נאמר על המחשוב של מחלקת הישיבות במשרד הדתות, שהבנתי שזו בעצם תהיה אחת התרופות לתחלואי המחלקה הזאת.
דוד אזולאי: הייתי מבקש מכבוד השר לשמוע סקירה כללית מה אכן קורה במחלקת הישיבות.
דוד אזולאי: בוועדה הבין משרדית לפני מערכת הבחירות דובר על 70 מיליון שקל שהיו אמורים לעבור לצורך שיפוץ מבני דת.
דוד אזולאי: בגלל ההוראה של היועץ המשפטי כל הדבר הזה נתקע, ואנחנו עומדים היום כמעט בסוף שנת התקציב.
דוד אזולאי: מה אדוני מתכוון לעשות עם אותה ועדה בין משרדית?
דוד אזולאי: האם מחדשים את הוועדה?
דוד אזולאי: מה יקרה עם אותם 70 המיליון?
דוד אזולאי: האם הולכים להפסיד אותם והם לא ינוצלו?
דוד אזולאי: יש נושא שאני חייב להגיד שהוא קרוב לליבי, וזה עניין ההזנחה הפושעת במקומות הקדושים.
דוד אזולאי: ישנם מקומות קדושים ברחבי הארץ שמבקרים שם אלפי אנשים מידי יום וחודש וערבי ראש חודש.
דוד אזולאי: יש שם הזנחה שאי אפשר לתאר אותה.
דוד אזולאי: אני לא רוצה כאן להזכיר את כל המקומות האלה, אבל כאשר אני רואה, להבדיל ממוזאונים שמדינת ישראל משקיעה בהם מיליונים של שקלים ומספר המבקרים לא מגיע לרבע ממספר המבקרים באותם מקומות קדושים, את מצב המקומות הקדושים אני חושב שהגיע הזמן שמשרד הדתות יפעל וישנה את המדיניות בנוגע לנושא הזה.
דוד אזולאי: אני מציע שיעשו סקר - כל דבר במדינה שלנו מתבצע על פי סקרים - מה מספר המבקרים במוזיאון ישראל, הזוכה להקצבות ענק, לעומת קבר הרשב"י.
דוד אזולאי: אני בטוח שהתוצאות ידהימו את עם ישראל.
דוד אזולאי: עומדים אנו לפני שנת 2000, ועם ישראל מצפה לתיירות של נוצרים.
דוד אזולאי: האם המשרד נתן את דעתו לפתח את המקומות הקדושים לנוצרים לקראת שנת 2000 על מנת לתת תנופה למערך התיירות במדינת ישראל?
דוד אזולאי: אני חושב שזאת ההזדמנות של משרד הדתות לתרום את חלקו גם לתיירות נכנסת למדינת ישראל.
דוד אזולאי: אני יודע שהמצב של בתי הדין הרבניים לא נקבע במשרד הדתות, אבל אני חושב שטוב יעשה משרד הדתות אם ינצל את כישוריו של מנכ"ל משרד הדתות כדי לשפר שם את התנאים הקשים של הפונים לבתי הדין הרבניים.
דוד אזולאי: בימים אלה העדה הדרוזית מנהלת מאבק קשה ועיקש על דברים שהובטחו לה מממשלת ישראל וטרם הושמו.
דוד אזולאי: המועצה הדתית הדרוזית הוקמה לאחר מאמצים רבים בקדנציה הקודמת, והיא זכתה לאיזה שהוא תקציב שנתי שטרם הועבר, או שהועבר חלק קטן ממנו.
דוד אזולאי: הייתי רוצה לשמוע מכבוד השר מה קורה עם הדבר הזה.
דוד אזולאי: המצוקה של הקאדים בבתי הדין השרעים של הדרוזים, גם שם מתוך 6 קאדים למעשה יש רק משרה אחת של קאדי מאויישת, שאר המשרות אינן מאויישות.
דוד אזולאי: אני חושב שזה לא הוגן.
דוד אזולאי: אני לא רוצה לחשוב על מה היה קורה אם דבר כזה היה קורה אצלינו, כי הרי היינו זועקים לשמיים.
דוד אזולאי: אסור בתכלית האיסור שדבר כזה יקרה.
דוד אזולאי: באחת מישיבות הוועדה קיימנו דיון על סדרי היציאה לחאג', ופניתי לכבוד השר כי הועלו כאן טענות כלפי משרד הדתות על כך שאין איזה שהוא תיאום בין כל הגורמים.
דוד אזולאי: אני הפניתי אליך בקשה בעניין הזה להקים איזו שהיא ועדה שתתאם בין כל הנוגעים בדבר על מנת להקל על אותם מוסלמים היוצאים לקיים את מצוות החאג' במכה.
דוד אזולאי: אני חושב שראוי ומכובד יהיה שמשרדך יטפל בעניין הזה.
דוד אזולאי: גם בבתי הדין השרעים של המוסלמים ידוע לי על חוסר בקאדים.
דוד אזולאי: אני יודע שיש מינויים שצריך לבצע אותם בזמן הקרוב.
דוד אזולאי: בהזדמנות זו אפשר להגיד מילה טובה בעניין הזה, כי אני יודע שנפתחו בתי דין שרעיים חדשים ושופצו בתי דין שרעים קיימים.
דוד אזולאי: אני מכיר בית דין אחד לפחות בעיר שלי עכו, ששם אכן עברו למבנה מכובד וראוי.
דוד אזולאי: אני מקווה מאוד שישנם עוד מקומות כאלה ושאכן הדברים יתבצעו.
דוד אזולאי: לאחרונה שמענו על פעילותם של הקיצוניים בתנועה האיסלאמית, שמנצלים חללים ריקים במערכות במדינת ישראל, ואחד המקומות המנוצלים בצורה הקשה ביותר זה בעיקר המסגדים שהתנועה האיסלאמית מעמידה בהם אימאמים מטעמה.
דוד אזולאי: אני חושב שהגיע הזמן שמשרד הדתות יבדוק בצורה יותר יסודית את כל מה שקורה אצל האימאמים, גם מבחינת שכר, גם מבחינת תנאים.
דוד אזולאי: אני מקבל טענות רבות על כך שהרבה מסגדים אין להם אימאמים.
דוד אזולאי: טוב יעשה כבוד השר אם בדבר הזה תהיה איזו שהיא נורמליזציה, כולל פיקוח על אותם אימאמים המקבלים את משכורתם מהמדינה.
דוד אזולאי: אימאם שלא מבצע את תפקידו נאמנה צריך לנקוט כנגדו בכל האמצעים.
דוד אזולאי: יש הרושם שיש מידה של סלחנות יתירה כלפי אימאמים שמנצלים את המיקרופון כדי להסית כנגד המדינה, ואני אומר לא בכל מקום אלא במקומות בודדים, אבל אסור שתהיה התופעה הזאת.
הדתות: אדוני, ציינת שהמשרד הזה הוא משרד קשה, אבל אני רוצה להגיד לך פה שהמשרד לא קשה.
הדתות: זה משרד שבשונה ממשרדי הממשלה יש לו תפקיד מאוד יחודי, לא רק לדת היהודית אלא גם לדתות האחרות.
הדתות: למעשה זה משרד שמשרת את כל תושבי מדינת ישראל, ומאפשר להם חופש דת, חופש פולחן מלא, כפי שמדינת ישראל התחייבה במגילת העצמאות.
הדתות: התפקידים של המשרד הזה מקבלים יותר משנה תוקף היום בתקופה של הסכמי שלום.
הדתות: תקציבו של המשרד הוא תקציב זעום של מיליארד 567 מיליון, שגם כבודו מבין שזה לעג לרש.
הדתות: למרות הכל, המשרד משתדל לעשות את המקסימום בתנאים הקשים שהוא נמצא ועם התקציב הזעומי על-מנת לספק את השירותים הכבדים האלה.
הדתות: יש 132 מועצות דתיות שפרוסות ברחבי הארץ, עם סל שירותים שאחר כך אפרט אותו.
הדתות: המשרד אמור לספק שירותי דת לבני העדות האחרות בישראל, שהם ערבים ,דרוזים, נוצרים, שגם בתוכם יש חלוקה פנימית.
הדתות: בשנת 1999 תגבר המשרד את בתי הדין השרעים בכוח אדם.
הדתות: נעשתה פה מהפיכה בנושא הבינוי והלוגיסטיקה.
הדתות: בתי הדין השרעים שעברו למשכנם החדש: בית הדין לעירעורים בירושלים, בית הדין האיזורי בירושלים, הנהלת בתי הדין בירושלים, בית הדין השרעי בחיפה, בית הדין השרעי בעכו, בית הדין השרעי בבאר-שבע ובית הדין השרעי ביפו.
הדתות: אני מאחל לאליהו בן דהן שתהיה אותה המהפיכה בבינוי גם בבתי הדין הרבניים במגזר היהודי.
הדתות: בשנת 2000 המשרד מתכוון להמשיך לסייע בפיתוח מבני הדת בעדות הלא יהודיות, כלומר המוסלמים, הנוצרים והדרוזים.
הדתות: כמובן שכאן זה תלוי ברצונם הטוב של פקידי האוצר.
הדתות: המשרד גם תומך בישיבות במסגרות תורניות.
הדתות: במסגרת הזאת יש, באחריותו של הרב יצחק אלחרר, 186 אלף תלמידים, שכולם במוסדות התורניים.
הדתות: המוסד גם נותן הבטחת הכנסה, שלדעתי את העיוות הזה מדינת ישראל צריכה לתקן מיידית.
הדתות: אין שום סיבה בעולם שמשפחות מאותו חתך סוציו אקונומי שמקבלות הבטחת הכנסה ושתורתם אומנותם לא זוכות לאותה הבטחת הכנסה שמקבל אדם מביטוח הלאומי.
הדתות: אני חושב שאת החרפה הזאת צריך למחוק, וצריכים להשוות את מי שמקבל הבטחת הכנסה שהמשרד מטפל בו - כ9300 משפחות - למקבלי הבטחת הכנסה של ביטוח הלאומי.
הדתות: צריך להשוות כאן את התנאים בכל נושא ההטבות במגוון רחב של דברים: תחבורה ציבורית, טיפת חלב, סיוע בשכר דירה, שדרך אגב אני שומע שהממשלה ביטלה את 3 השנים של שכר הדירה לזוגות צעירים.
הדתות: בנושא קליטת העליה המשרד עושה פעולה נפלאה, בעיקר בקליטה הרוחנית של העולים והגרים.
הדתות: כמובן שזה גם באמצעות המועצות הדתיות.
הדתות: יחידות הסדר של המשרד זה הרבנות הראשית לישראל, בתי הדין הרבניים והרשות לפיתוח מקומות קדושים.
הדתות: הרשות לגנים לאומיים ושמורות הטבע מתוקצבות ב40- מיליון ש"ח ורשות העתיקות ב50- מיליון ש"ח.
הדתות: סך כל המבקרים בשני הגופים האלה ביחד הוא 5 וחצי מיליון אנשים בשנה.
הדתות: התקציב לרשות לפיתוח המקומות הקדושים הוא בקושי 7 מיליון ש"ח, שמזה יורדים לו מיליון לדברים שונים, ושם מבקרים לא פחות מ7- מיליון איש בשנה.
הדתות: משהו פה לא צודק, והגיע הזמן לעשות פה סידרי עדיפויות חדשים.
הדתות: בתי הדין הרבניים, כפי שציינתי, עברו מהפיכה לוגיסטית בהנהגתו של אליהו בן-דהן, שעל זה מגיע לו ישר כוח.
הדתות: המשרד נכנס יחד עם יושב ראש הוועדה והקים מועצה ציבורית עם האנשים שפזורים בכל הארץ בעיקר בנושא של התרומה שלנו למניעת האלימות.
הדתות: נכון, כל המוסדות התורניים עוברים מדיווח ידני למשרד לדיווח חיצוני באמצעות מחשב וחברת מחשוב שנקראת חברת "תים".
הדתות: זה ישפר בלי ספק את הדיווח המיידי ON LINE, וגם יתקן הרבה עוולות.
הדתות: היו 30 ועדות תפעול במשרד שצומצמו ל7- ועדות.
הדתות: יש שקיפות ובקרה ופיקוח יותר מוגבר במשרד.
הדתות: תעריפי הקבורה, כפי שאתה יודע, נמצאים בחוק שמובא לפה, ואנחנו ניתן את כל הסיוע כאשר אדוני יסיים את תהליכי החקיקה.
הדתות: המועצות הדתיות, שלמעשה עליהן מוטל רוב הנטל של סיפוק שירותי הדת, נמצאות במצוקה נוראית.
הדתות: האוצר מעכב שיחרור של 20 מיליון ש"ח לתקציב המועצות הדתיות שתקועים ברזרבה.
הדתות: משום מה הוא לא משחרר את זה.
הדתות: זה גורם לקשיים נוראיים בתפעול המועצות הדתיות.
הדתות: גם בנושא הזה יצרנו איזו שהיא מהפיכה לצימצום ההרכבים של המועצות הדתיות.
הדתות: ההרכב המקסימאלי בערים הגדולות: חיפה, ירושלים ותל-אביב יהיה 11 מושבים, בשאר המקומות זה ירד ל9- מושבים, 7 מושבים ו5- מושבים, כאשר השאיפה היא ראש המועצה וסגנים.
הדתות: בהרכבים של 7 9 ו11- אנחנו נצמצם את זה, אני מקווה, לסגן אחד, וזה בגלל האילוצים הפוליטיים שישנם.
הדתות: בגני-תקווה יש ראש מועצה אחד שהחליט שהוא אדון לעצמו.
הדתות: הוא כבר לא חי במדינת חוק, והוא עושה דין לעצמו על מנת לבטל את המועצה הדתית.
הדתות: בג"ץ פסק השבוע שההליך הוא לא חוקי, והסביר לו כיצד צריך לנהוג.
הדתות: מחלקת הישיבות פועלת במקביל בשיטה הישנה של דיווח, תשלום ותקצוב.
הדתות: היתה תקלה במחשב המרכזי, שזה המחשב הישן שמוצא את פתרונו במערך החדש של המחשוב.
הדתות: זאת תקלה חמורה מאוד.
הדתות: התקלה תוקנה והישיבות והמוסדות קיבלו את התשלום השוטף.
הדתות: זה נכון שהיועץ המשפטי לממשלה עיכב תשלום של תקציב 1998 מסיבות צודקות של תקצוב לא נכון למקורות שהיו מיועדים לקברים.
הדתות: יש עוד שאלות קשות שהוא שאל, הוא צריך לקבל תשובות.
הדתות: כרגע, נכון לעכשיו, התקציב של 1998 שוחרר.
הדתות: מיולי 1999 הנהלת המשרד החליטה שנקים יחידה דומה ליחידה של משרד החינוך של מיפוי ופרוגרמה, שכל בקשה לא תהיה רק בעזרתו של קצין שטח כזה או ראש מועצה חרוץ אחר שיקבל תמיכה, אלא אם יהיה ראש מועצה שהוא קצת בטלן, לא מגיש בקשות בזמן, לא מגיש את הניירת בזמן, הוא לא יזכה לתקצוב.
הדתות: יהיה אישור של המשרד היכן יבנה בית כנסת, מקווה, והבקשות יובאו להחלטת הוועדה.
הדתות: מחלקת המיפוי והפרוגרמה תצא בעזרת ה' החודש לדרך.
הדתות: לצורך העניין אנחנו שוקלים לארגן 2 שנות תקציב, 1999 ו2000-, פיתוח לוועדה אחת.
הדתות: אם נקבל את הסכמת שר האוצר, אז זה יהיה אחד בתקציב 1999 ואחד ב2000- , הכל במקביל להקמת היחידה הזאת.
הדתות: אם נקבל תשובה שלילית מהאוצר לגבי העניין הזה, אז מחוסר ברירה אנחנו נתקצב את זה באמות מידה נכונות גם ב1999 עד סוף אוקטובר.
הדתות: בשנת 2000 צריכים להגיע לפה 4 מיליון צליינים מחו"ל.
הדתות: המשרד הכין תוכניות מפורטות, לצערי הרב ההתייחסות של האוצר היא אדישות לא מובנת.
הדתות: המדינה לא ערוכה לכך, ושלא יספרו סיפורים.
הדתות: מי שכן ערוך זאת רשות שדות התעופה, שבסיור שעשינו שם ראינו שהם נערכו לכך.
הדתות: מלבד רשות שדות התעופה שנערכה בטרמינל לקליטת הצליינים, לדעתי שום דבר במדינה לא נערך.
הדתות: המשרד נערך והגיש הצעות תקציב בעניין.
הדתות: משרד האוצר באדישותו הרבה לא הגיב אפילו.
הדתות: אנחנו את האחריות מעבירים לממשלה.
הדתות: דיברתי עם שר התיירות שיעשה את כל המאמצים - אני מקווה שהוא יצליח - שלא יהיה כשל נוראי בעניין הזה.
הדתות: הוקמה מועצה דתית לעדה הדרוזית.
הדתות: המועצה הדתית מתוקצבת בתקציב שוטף.
הדתות: מבחינת המשרד אין שום בעיה.
הדתות: כל הטענות בנושא הזה זה לרפרנטים באוצר.
הדתות: לגבי העדות הלא יהודיות, כפי שאמרתי בתי הדין השרעים זכו לתנופת פיתוח בלתי רגילה.
הדתות: זה נכון שצריכים למנות את האימאמים.