GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
דוד אזולאי: אני מתכבד לברך את מבקר המדינה לאחר בחירתו לתפקידו.
דוד אזולאי: מאז בחירתו לא נפגשנו בשום ישיבה ואני מאחל לו הצלחה.
דוד אזולאי: זה אף פעם לא מאוחר.
דוד אזולאי: מונחת בפנינו בקשה של מבקר המדינה לאחד מועדים של הגשת דוחות.
דוד אזולאי: יש שלושה דוחות: דוח שוטף שכל סיעה צריכה להגיש.
דוד אזולאי: דוח לגבי הבחירות לרשויות המקומיות שהיו בנובמבר.
דוד אזולאי: הדוח השלישי הוא לגבי הבחירות לכנסת ה- 15.
דוד אזולאי: היות שמשרד המבקר צריך להגיש עתה שני דוחות בפער זמנים קצר, מבקר המדינה מבקש להגיש את שני הדוחות במועד אחד, בחודש אוקטובר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מבקש לנצל את ההזדמנות הזאת ולברך את הוועדה החדשה ואת היושב בראשה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מאחל לוועדה הצלחה ושתתברך בדיונים פוריים ובהחלטות נבונות לטובת הכלל.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הבחירות לרשויות המקומיות התקיימו בנובמבר 1998.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בבחירות האלה השתתפו לא פחות מ- 1,100 רשימות עצמאיות, זאת בנוסף ל- 15 סיעות אם של הכנסת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כמובן שלכולן יחד היו מאות רבות של סיעות ורשימות בת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מצאתי לנכון, לצורך השוואה, להביא בפניכם שבבחירות לרשויות המקומיות הקודמות שהתקיימו ב- 1993 השתתפו 675 רשימות עצמאיות ו- 10 סיעות אם.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: על הרשימות היה להגיש את הדוחות לא יאוחר משלושה חודשים מתום הבחירות, דהיינו עד ה- 11 בפברואר 1999.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: רשימה שהשתתפה בבחירות חוזרות היה עליה להגיש את הדוח עד ה- 25 בפברואר 1999.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: על מבקר המדינה להגיש את הדוח על הבחירות לרשויות המקומיות ליושב ראש הכנסת לא יאוחר מתום שמונה חודשים אחרי הבחירות, משמע עד ה- 25 ביולי 1999.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לרשות משרד מבקר המדינה עמדו אם כן חמישה חודשים לבדיקת החשבונות של הסיעות והרשימות העצמאיות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כל זאת כמובן אם כל הרשימות והסיעות היו מגישות את הדוחות במועד, דהיינו תוך שלושה חודשים שקובע החוק.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מניח שידוע לכם שלא כל הרשימות והסיעות עומדות בלוח הזמנים שקבע המחוקק.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: היו רשימות וסיעות שהגישו את הדוחות מאוחר יותר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: גם פה אציין שמבין הסיעות היתה רשימה שהגישה ב- 30 במרץ 1999 ולגבי הרשימות העצמאיות היו איחורים שנעו בין ימים ספורים לחודשים לא מעטים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מדובר בעבודת נמלים ממש שמשרד מבקר המדינה עושה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנחנו צריכים לבדוק את כל הדוחות, השוואת נתונים, מספרים ומסמכים לאלפים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הקדשתי למטלה הזאת מספר לא מבוטל של עובדים מבין עובדי המשרד וכמובן שהם יצאו מכלל מעגל העבודה השוטפת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בנוסף לכך היו עוד כמה עיכובים כמו שבוע שביתה במשק, היו עצומים במשרד מבקר המדינה והיה איחור משמעותי בקבלת הנתונים ממשרד הפנים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הנסיבות האלה כולן, הן המספר הרב של הרשימות והן הנסיבות הנוספות, גרמו לכך שהדוח לא מוכן להגשה ב- 25 ביולי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: סעיף 23 (ב) לחוק הרשויות המקומיות (מימון מפלגות), מסמיך את ועדת הפנים ואיכות הסביבה להאריך את המועד להגשת הדוח.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כפי שכבר ציינתי, הדוח לפי חוק הרשויות המקומיות (מימון מפלגות) מתייחס גם לרשימות עצמאיות וגם לסיעות אם.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לפיכך נוצרת לגבי סיעת אם חפיפה בין הדוח שלה לפי חוק המימון לרשויות המקומיות ובין הדוח השוטף שעליה להגיש לפי חוק מימון מפלגות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: על הסיעות בכנסת היה להגיש עד ה- 1 ביולי 1999 דוח שוטף לפי חוק מימון מפלגות, לתקופה שבין 1 בינואר 1998 עד ה- 31 בדצמבר 1998.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בתקופה הזאת התקיימו הבחירות לרשויות המקומיות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כדי לאפשר הגשת דיווח על שתי מערכות החשבונות במועד אחד, פניתי לוועדת הכספים של הכנסת להאריך את המועד להגשת הדוח השוטף לפי חוק מימון מפלגות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אכן, ועדת הכספים האריכה את המועד עד 10 באוקטובר 1999.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בקשתי היא כי הוועדה הנכבדה תאריך גם את המועד להגשת הדוח על הבחירות לרשויות המקומיות עד 10 באוקטובר ובכך גם יתאחדו שני המועדים לפי שני החוקים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מבקש לומר שבדעתי לפנות לכנסת ולבקש לשנות את התקופה להגשת הדוח.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: המועדים שנקבעו בחוק היו יפים לשעתם, כשמספר הרשימות והסיעות היה קטן לאין ערוך מהמספר שנקבתי בתחילת דבריי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אבל כל עוד החוק לא תוקן, המציאות מדברת בעדה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הארכת המועד להגשת הדוח לא תשפיע כספית על 10 סיעות, שכן המקדמה שקיבלו סיעות אלה לפני הבחירות עולה על סך הכל של המימון המגיע להן לפי תוצאות הבחירות והן עוד חייבות בהחזר ההפרש.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: תהיה השלכה כספית להארכה לגבי חמש סיעות אחרות שעדיין לא קיבלו את מלוא המימון המגיע להן.
דוד אזולאי: הסיעות עברו בשנה אחת שתי מערכות בחירות - האם הדחיה לחודש אוקטובר לא תגרום לכך שהתקציב לאותן סיעות יעוכב?
דוד אזולאי: אני לא צריך להסביר מה המשמעות שסיעה עוברת שתי מערכות תוך חצי שנה ולכן עיכוב הגשת הדוח ישבש לה את התפקוד היום-יומי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני ער לכך, אני רק רוצה לציין שהיתרה תגיע רק לסיעה שהדוח שלה יהיה חיובי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: היום אני לא יודע מה יהיו תוצאות הדוח, אבל אם הדוח יהיה חיובי, אכן יתעכב תשלום יתרת המימון עד לאחר הגשת הדוח.
אחמד טיבי: מהתשובה של המבקר אפשר להבין שקרוב לוודאי שלרובם הדוח לא יהיה חיובי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לא רמזתי על כך, אינני יודע.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מבקש להוסיף שתשלום היתרה כפוף למתן דוח חיובי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אין לי היום קצה חוט לדעת אם הדוחות יהיו חיובים ואלה דוחות יהיו שליליים.
דוד אזולאי: בכל מקרה זה יתעכב עד לחודש אוקטובר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נכון.
מקסים לוי: כמי שמצוי 30 שנה בנושאי הבחירות, אינני יודע מדוע ציינת את כל מה שגרם לעיכוב.
מקסים לוי: אני חושב שמפלגה שהגישה במועד ולמרות שבצדק טענתם שלא יכולתם לסיים את הבדיקה, מדוע היא צריכה להיענש כתוצאה מזה?
מקסים לוי: אינני חושב שבגלל כל מה שהמבקר ציין אלה שיש להם דוחות חיובים לא יקבלו את מה שמגיע להן.
מקסים לוי: צריך למצוא לכך פתרון, כי לא יכול להיות שמפלגה מסוימת שנותנת את הדוחות שלה כחוק ובגלל עיכובים כאלה ואחרים המפלגה לא תקבל את החזר הכספים.
מקסים לוי: צריך שהמבקר יבדוק מה קורה, כי לא מעניינת אותי מפלגה מסויימת, אלא העיקרון הזה שיכול ליצור תקדים אצל משרדי הממשלה בכל מיני נושאים אחרים.
מקסים לוי: המפלגות לקחו הלוואות והן תצטרכנה לחכות עוד שלושה חודשים כדי לקבל את השלמת המימון.
מקסים לוי: אני חושב שצריך להיענות לבקשת מבקר המדינה, אבל יחד עם זאת צריך למצוא פתרון לבעיה הזאת, היינו פיצוי לאותן מפלגות בגין העיכוב בהגשת הדוח של מבקר המדינה.
איוב קרא: אני חושב שחשוב שנאשר את בקשת מבקר המדינה, אבל אי אפשר להתעלם מהעובדה שהמפלגות נמצאות במצב כלכלי קשה וטוב ייעשה אם תיקבע ריבית לא של החשב הכללי אלא ריבית בנקאית.
איוב קרא: זאת משום שהמפלגות לקחו הלוואות בריבית בנקאית ולא בריבית החשב הכללי.
דוד אזולאי: הכוונה למפלגות שהגישו את הדוחות בזמן ושהדוחות שלהן היו בסדר.
חוסניה ג'בארה: אם מפלגה הגישה דוח תקין ובזמן, אני לא חושבת שצריך להעניש אותה בגלל שמפלגות אחרות הגישו באיחור.
חוסניה ג'בארה: מפלגה שהגישה דוח תקין ובזמן, צריך לשלם לה את ההפרש ולא לעכב את התשלום עד חודש אוקטובר.
מוחמד כנעאן: אני חושב שצריך לאשר את בקשתו של מבקר המדינה, אבל מצד שני אני מסכים לדברי קודמיי - צריך לפצות את המפלגות, במיוחד אותן מפלגות שהדוח שלהן תקין, כי כל המפלגות במדינת ישראל נמצאות במצב כספי קשה ולא מסוגלות לספוג מעבר למה שיש להן.
מוחמד כנעאן: מכיוון שמבקר המדינה מבקש את הדחיה, אני חושב שהוא צריך להמליץ על מתן פיצוי למפלגות.
מוחמד כנעאן: אני מבקש שבהחלטת הסיכום של הישיבה נאשר את בקשת המבקר, אבל נמליץ גם לתת פיצוי לאותן מפלגות שמגיע להן.
מקסים לוי: הכסף למימון המפלגות נמצא במקום כלשהו ועליו מתווספת הריבית של החשב הכללי.
מקסים לוי: אני חושב שלפחות את הדבר הזה צריך להבטיח.
יהודית נאות: זה לא בדיוק כך, כי יש מפלגות שקיבלו מקדמה של 60% וזה עולה על מספר המנדטים שהם קיבלו ולכן הן בחוב.
יהודית נאות: אם אנחנו מדברים על כספי אוצר המדינה ואנחנו רוצים לתת ריבית, כל מפלגה צריכה להראות את הריבית שהיא לקחה, הרי היא לא צריכה להתעשר והיא גם לא צריכה להיות מוענשת.
יהודית נאות: באותה מידה אנחנו צריכים לחשוב גם על הקופה הציבורית ולכן מפלגות שבזבזו כסף והן בחובה, חייבות לשלם גם ריבית.
דוד אזולאי: זה תפקידו של המבקר.
יהודית נאות: אנחנו לא יכולים לומר שהמדינה רק תשלם ריבית, אבל היא לא תקבל ריבית על הכספים שהיא שילמה יותר.
יהודית נאות: זה צריך להיות אותו הדבר כדי לקזז במידה מסוימת.
יהודית נאות: אם אנחנו מדברים על המצב הקשה של המפלגות, הרי לא ניתן לפתור את זה סתם, כי בסופו של דבר זה יירד ממשהו, מחינוך או דבר אחר.
יהודית נאות: אני מסתכלת על הכיס הזה כאילו הוא הכיס הפרטי שלי ומה לא הייתי רוצה.
יהודית נאות: לא הייתי רוצה לשלם ריבית בלי לקבל ריבית על כספים ששילמתי בעודף.
יהודית נאות: מדברים על חסרון הכיס של המפלגות.
יהודית נאות: זה דבר בלתי סופי וככל שיתנו לנו יותר - נוציא יותר.
יהודית נאות: לדברים שפעם עלו שקל, עכשיו המפרסמים לוקחים עשרה שקלים.
יהודית נאות: דבר גורר דבר ולכן כולם מתקזזים לפי אותו קו.
יהודית נאות: אני סבורה שצריך כן לשלם ריבית, אבל צריך גם לקבל ריבית וזו צריכה להיות אותה ריבית.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני חושב שחברת הכנסת יהודית נאות צודקת, מכיוון שההחזר של תשלומים ביתר מוחזרים בערכם הנומינלי והם משולמים בשיעורים מתוך המימון השוטף.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: זאת אומרת שיש כאן הלוואה די טובה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני אומר את זה בקול רם לאור הדברים שנשמעו כאן.
מקסים לוי: מפלגה שמתמודדת ואינה מפלגת אם, נותנת ערבות להחזר הכסף.
יהודית נאות: אבל היא מחזירה את זה בשיעורים ולכן זאת ריבית נהדרת.
מקסים לוי: מפלגה עצמאית צריכה לתת ערבות.
מקסים לוי: האם לא מממשים את הערבות הזאת מיד לאחר הבחירות במידה שאותה מפלגה לא עוברת את אחוז החסימה?
איטה וצלר: אם היא מגיעה ל- 50% מנדטים היא מקבלת 60% של יחידת מימון.
מקסים לוי: צריך לאשר את בקשת המבקר, אך צריך להסב את תשומת לבו לבעייתיות של הנושא.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני בהחלט חושב להציע תיקון לגבי המועד.
דוד אזולאי: אני חושב שלא צריך לדחות את הגשת הדוח עד חודש אוקטובר, אולי ניתן לדחות למועד קרוב יותר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: צריך להתחשב בכך שהחגים חלים בחודש ספטמבר ולכן גם ועדת הכספים האריכה את מועד הגשת הדוח השוטף עד ה- 10 באוקטובר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לכן אנחנו מבקשים גם מהוועדה הנכבדה הזאת לקבוע את מועד ההגשה ל- 10 באוקטובר.
דוד אזולאי: מה לגבי הבקשה למתן פיצוי לרשימות שהגישו את הדוחות בזמן והדוחות נמצאו תקינים?
דוד אזולאי: אין שום סיבה להעניש את הסיעות שמגיע להן החזר והשאלה אם המבקר לוקח את הבקשה הזאת בחשבון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: המבקר אינו יכול לתת פיצוי, לכל היותר במסגרת הדוח שיוגש על ידי אני יכול לעורר את הבעיה הן לגבי המועדים שאינם מתאימים למציאות הנוכחית והן להשלכות שכרוכות בכך.
יהודית נאות: צריך להדגיש שמדובר רק במפלגות שהגישו את הדוח במועד.
מקסים לוי: אם תהיה המלצה של המבקר לתת פיצוי נוכל להחליט על כך בוועדת הכספים.
אהוד שילת: אני לא יודע אם זה בסמכות ועדת הכספים או שזה כרוך בתיקון בחוק עצמו.
אהוד שילת: לדעתי זה כרוך בתיקון בחוק וראוי שזה ייעשה.
אהוד שילת: לא מדובר רק בסיעות הכנסת, אלא גם בסיעות המקומיות וראוי שיהיה תיקון גם לגביהן.
אהוד שילת: נכון שגם הסיעות המקומיות מפקידות ערבות ואם אנחנו יודעים יום לאחר הבחירות שלא מגיעה להן היתרה של 15% הנותרים מהמימון או שמגיע להן תוספת, אנחנו מבקשים את היתרה חזרה.
אהוד שילת: רובם מעדיפים לשלם ושנחזיר להם את הערבות.
אהוד שילת: אלה שמגיע להם החזר מקבלים את הכסף אחרי שמונה חודשים בערך הנומינלי, כלומר כל שקל שהם היו אמורים לקבל בנובמבר 1998 הם יקבלו באוקטובר 1999 בלי שום תוספת, הצמדה או ריבית.
אהוד שילת: לכן הבעיה היא בעיה כללית לא רק של סיעות הכנסת ואולי צריך לחשוב על הצמדה ואולי גם להוסיף ריבית כפי שמשלמים בבנק.
אהוד שילת: הבנתי מהיועץ המשפטי של משרד מבקר המדינה שבחוק מימון מפלגות הריבית שמשולמת על ידי המפלגות בבנקים מוכרת ואינני יודע אם במקרה שלנו זה מוכר.
אהוד שילת: מכיוון שמבקר המדינה מבקש לאחר את הדוח, אפשר לבקש להחזיר את הריבית הזאת, כי זה חלק מההוצאות.
אהוד שילת: החוקים האלה של תשלומים וכד' עברו בכנסת כמה פעמים גם בצורה רטרואקטיבית.
אהוד שילת: לכן יש לאשר למבקר המדינה את השהות שהוא מבקש ובמקביל להתחיל בחקיקה מזורזת ולהוסיף סעיף בחוק שבמצבים כאלה ישלמו לפי הערך הריאלי.
דוד אזולאי: אני ממליץ לקבל את בקשתו של מבקר המדינה, היינו להאריך את מועד הגשת הדוח עד ל- 10 באוקטובר.
דוד אזולאי: כמו כן הוועדה מבקשת ממבקר המדינה שבמסגרת סיכום הדוח שלו הוא ימליץ לנוגעים בדבר לפצות את המפלגות שהגישו את הדוחות שלהן בזמן ושנמצאו תקינים.
דוד אזולאי: אני מעמיד את בקשתו של מבקר המדינה להצבעה.
החלטה: אני מודה לכולם, הישיבה - - - - - - - - -
דוד אזולאי: החוק מחייב הקמת מועצה ממונה וזה לא רצונו של השר.
דוד אזולאי: הקמת מועצה ממונה מעוגנת בחוק.
יהודית נאות: רק במקרה של אי סדרים.
דוד אזולאי: יש ועדה קרואה ויש מועצה ממונה.
דוד אזולאי: ועדה קרואה היא במקרה של אי סדרים ואילו מועצה ממונה מוקמת לפני העברת היישוב לניהול עצמאי.
יהודית נאות: החוק לא קבע פרק זמן.
דוד אזולאי: גם זה נקבע בחוק.
דוד אזולאי: המועצה הממונה היא למשך ארבע שנים עם אופציה לשנה חמישית באישורה של ועדת הפנים של הכנסת.
מוחמד כנעאן: אני חושב שצריך לקצר את התקופה הזאת למינימום אם לא לבטל את זה בכלל.
דוד אזולאי: נכנסתי רק היום לתפקידי ואני מתכוון לשבת עם מנהלת הוועדה כדי לקבוע את הנושאים שנתחיל לדון בהם.
יהודית נאות: יש נושא אחר שעלה בימים האחרונים בעיתונים - אני חושבת שועדת הפנים החליטה להטיל חובה על רשויות מקומיות להגיש לציבור דוח כספי כולל השכר של הבכירים.
דוד אזולאי: לא הוועדה החליטה זאת, אלא החוק מחייב שהרשות המקומית תגיש דוח לתושבים.
יהודית נאות: נכתב בעיתונים שיושב ראש השלטון המקומי עדי אלדר, מסרב לעשות את זה.
יהודית נאות: אני חושבת שהכנסת צריכה לעמוד על כך שהחוק יקויים.
יהודית נאות: אם החוק לא שווה או לא נכון, אולי צריך לבטל אותו, אבל אם החוק קיים ותקף, עדי אלדר לא יכול לעשות חגיגה לעצמו.
אחמד טיבי: בוועדת הכלכלה קיבלתי חוברת בה מפורטים כל הנושאים שהיו בקדנציה הקודמת –
דוד אזולאי: בסיום הקדנציה הקודמת הוכנה חוברת עם סיכומים של עבודת הוועדה.
דוד אזולאי: מי שירצה יוכל לקבל אותה.
דוד אזולאי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
דוד אזולאי: - - - - - - - - - -
דוד אזולאי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
דוד אזולאי: הנושא שעל סדר היום הוא שביתת המצילים.
דוד אזולאי: בגלל חשיבות הענין החלטנו לקיים דיון בנושא, אינני מעונין להמתין עד לשביתה הבאה, אנחנו רוצים למנוע אותה.
דוד אזולאי: לפני כמה שבועות היינו עדים לשביתת המצילים וכתוצאה מהשביתה הזאת, למעלה מעשרים איש קיפחו את חייהם באותה תקופה.
דוד אזולאי: אני חייב לציין את עבודתם ומסירותם של המצילים, ללא ספק, הם עושים מלאכת קודש, עבודה נאמנה בתוקף תפקידם, אבל יחד עם זאת, כאשר מתקיימת שביתה ואנשים מקפחים את חייהם, הכל לשווא.
דוד אזולאי: מטבע הדברים, אנשים שוכחים את הניצולים שהצלתם וזוכרים רק את אלה שטבעו כתוצאה מהשביתה.
דוד אזולאי: בוודאי שהשביתה פוגעת בתדמית.
דוד אזולאי: המטרה של הוועדה היום, ראשית, לשמוע מהחברים היכן הענינים עומדים מכיוון שהיתה שביתה, היה פסק זמן ולאחר מכן היה שוב איום לקראת שביתה.
דוד אזולאי: היות ואנחנו נמצאים בשיא עונת הרחצה, אנחנו לא מעונינים שהמצילים ישבתו שוב, אנחנו נמצאים כאן על מנת למנוע את השביתה הבאה.
מקסים לוי: אני מכיר את הבעיה מתפקידי הקודמים.
מקסים לוי: יש כאן שתי בעיות מרכזיות, בעיה ראשונה, מרכז השלטון המקומי לא יכול לתת יד לפריצת שכר.
מקסים לוי: מצד אחד, מחייבים את מרכז השלטון המקומי לתוכנית הבראה, ומצד שני, הם לא יכולים לבצע הסכמים.
מקסים לוי: בעיה שניה, עבודת המצילים היא עבודה קשה, עבודתם נעשית בשמש היוקדת והבעיה חמורה יותר כאשר הפנסיה שלהם לא משולמת כמו לכל העובדים האחרים במשק.
מקסים לוי: המשא ומתן עם המצילים יימצא תמיד בואקום, מצד אחד, השלטון המקומי לא יכול לבצע הסכמים מכיוון שהם כפופים למשרד האוצר, ומצד שני, המצילים רוצים הסכם שייקנה להם זכויות כמו לכל עובד אחר.
מקסים לוי: לכן, כל מה שייאמר כאן על ידי כל הצדדים, המצב לא יבוא על פתרונו לא אם משרד האוצר יהיה מוכן ללכת להסכם שמטרתו לא לחבל בחוק יסודות התקציב אלא לאפשר למרכז השלטון המקומי לחתום על הסכם שאולי הוא חריג אבל הוא שונה מכל הסקטורים האחרים.
גיורא רוזנטל: ראשית, אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה.
גיורא רוזנטל: זאת הופעה ראשונה של נציגי מרכז השלטון המקומי בישיבת הוועדה בראשותך.
גיורא רוזנטל: ברכות.
גיורא רוזנטל: עבודה קשה צפוייה לך ואנחנו כמובן נסייע בכל שנוכל.
גיורא רוזנטל: לעצם הענין, חבר הכנסת מקסים לוי תאר את הבעיה.
גיורא רוזנטל: מצד אחד, עבודה מסוג מיוחד מאוד, עבודה המתבצעת בצורה מעוררת כבוד, גם בעצם הימים האלה, למעט העיצומים שהיו.
גיורא רוזנטל: מצד שני, אנחנו נמצאים במצב משקי קשה מאוד ובכל זאת אנחנו מנסים למצוא פתרון.
גיורא רוזנטל: אנחנו נמצאים בתהליך של משא ומתן.
גיורא רוזנטל: נכון, התהליך קצת ארוך, אבל הוא ארוך בגלל הפערים הגדולים שהיו בתחילת המשא ומתן, בין הדרישות ובין האפשרויות האלה.
גיורא רוזנטל: הפערים האלה הצטמצמו אבל עדיין לא התגבשו לידי הסכמה.
גיורא רוזנטל: שלוש סוגיות מרכזיות עומדות לפנינו.
גיורא רוזנטל: סוגייה אחת, נושא הפנסיה.
גיורא רוזנטל: סוגייה שניה, התוספת.
גיורא רוזנטל: לטענת המצילים, מדובר בעדכון שהיה קיים בהסכם הקודם.
גיורא רוזנטל: סוגייה אחרונה, לאיזה הסכם יכנסו המצילים החדשים שיבואו.
גיורא רוזנטל: אלה שלוש סוגיות שעליהם מתקיים משא ומתן.
גיורא רוזנטל: הייתי אומר, שבסוגיית המציל החדש ובסוגיית הפנסיה, אנחנו נמצאים קרובים, העמדות קרובות אחת לשניה.
גיורא רוזנטל: אנחנו רחוקים בעמדות בכל מה שקשור לתוספת.
דוד אזולאי: מהי הגישה לגבי מציל חדש?
גיורא רוזנטל: שמציל חדש ייכנס בתנאים אחרים, בתנאים חדשים שלא כמו בהסכם חריג כי ההסכם הקיים הינו הסכם חריג מאוד שנובע ממהות העבודה.
גיורא רוזנטל: לגבי הפנסיה, אנחנו קרובים מאוד בעמדות מכיוון שאנחנו חושבים שטענת הפנסיה צודקת ולכן אנחנו צריכים לקדם את הפתרון.
גיורא רוזנטל: בנושא תוספת השכר, חילוקי הדעות גדולים וטרם הגענו לידי הסכמה אם כי תהליך המשא ומתן עדיין בעיצומו.
גיורא רוזנטל: מלכתחילה הדרישות של התוספת היו בשיעורים גבוהים מאוד.
גדעון עזרא: בכמה מצילים מדובר?
גיורא רוזנטל: לא מדובר באלפי מצילים, מדובר ב- 200 מצילים ובעשר רשויות מקומיות המפעילות חופים, כאשר שלוש רשויות לא נכללות בסכסוך הזה: תל-אביב, חיפה ועכו.
גיורא רוזנטל: תל אביב הגיעה להסכם אחר, חריג מאוד, בגלל המעמד המיוחד שיש לתל אביב בנושא השכר.
גיורא רוזנטל: יש להם מעמד עצמאי לקיים משא ומתן עצמאי.
גיורא רוזנטל: כנ"ל חיפה.
גיורא רוזנטל: עכו לא מפעילה את החופים באמצעות הרשות המקומית אלא באמצעות חברה כלכלית.
גדעון עזרא: העובדים הללו הם עובדים קבועים?
גיורא רוזנטל: העובדים האלה הם עובדים קבועים שיש להם הסכם שכר חוקי, הסכם שמדבר על כך שהם עובדים מהבוקר ועד הערב, כולל שישי-שבת, וכל שעות העבודה שמעבר לשעות העבודה הרגילות נפרסות לאורך כל השנה, גם בתקופה שהים סגור והם לא עובדים.
גיורא רוזנטל: ערך שעת עבודה בשבת הינו 475% על כל שעה, פורסים זאת לאורך כל השנה וכך יש להם 12 משכורות בשנה.
גיורא רוזנטל: חלק מהשכר נקרא תוספת מצילים שגובהו היום הוא בערך כ- 2,000 שקל.
גיורא רוזנטל: המצילים טענו שהתוספת נשחקה בגלל שההסכם הקודם לא עודכן על פי רצונם ולכן כעת הם דורשים לעדכן זאת בשיעור של 4,000 שקל.
גיורא רוזנטל: אנחנו אמרנו, שבתקופה של הסכם שכר המאושר לעובדים בסקטור הציבורי בשיעור של 4.8% בלבד, לעובדים שמשכורתם נמוכה משכרם של המצילים, אין הצדקה לשלם עשרות אחוזים של תוספת.
גיורא רוזנטל: היבט נוסף, הרשויות מקיימות תוכניות הבראה, רשויות מפטרות עובדים, רשויות מקצצות שכר לעובדים, ולכן לא יעלה על הדעת באותה נשימה לשלם למצילים תוספות רק בגלל שהם מצילים בני אדם ולהיענות לדרישה של עשרות אחוזים.
גיורא רוזנטל: אי אפשר להיענות לזה גם מבחינה כספית וגם מבחינת העובדים האחרים.
גיורא רוזנטל: זאת דרישה שאנחנו לא מסכימים לה ולכן התחלנו לקיים משא ומתן על פערים גדולים מאוד.
גיורא רוזנטל: לא טענו שלא נשלם כלום, אמרנו שנשלם מעבר למה שעובדים אחרים מקבלים אבל לא בשיעורים כאלה.
גיורא רוזנטל: הסוגיה המרכזית, שאנחנו מנסים לגשר על הפער.
גיורא רוזנטל: אני אומר שוב, אנחנו נמצאים בעיצומו של משא ומתן ואני מקווה שנגיע להבנה בימים הקרובים.
גיורא רוזנטל: אין ספק שהנושא הזה של פיקוח נפש ממזער את הסיכוי שמישהו יקפח את חייו.
גיורא רוזנטל: זה הדבר המרכזי שעמד לנגד עינינו ועשינו הכל כדי למנוע זאת החל מהגברת הפיקוח.
גיורא רוזנטל: אני רוצה לציין לשבח את משרד הפנים שסייע כספית על מנת להגביר את הפיקוח ולהוסיף מצילים.
גיורא רוזנטל: נקטנו בצעד חריג, צעד שלא נקטנו בו בעבר, אבל לא היתה לנו ברירה, הוצאנו צווי ריתוק למצילים שהיו בעיצומים על מנת למנוע פיקוח נפש.
גיורא רוזנטל: שוב אני אומר, אנחנו לא נוקטים בצעדים כאלה, אבל כאן לא היתה ברירה, ראינו שאנשים מקפחים את חייהם.
גיורא רוזנטל: במקביל אני אומר, יש לקדם את המשא ומתן על מנת להגיע להסדר.
גיורא רוזנטל: לנושא השכר.
גיורא רוזנטל: שכרם הממוצע של המצילים הינו כ- 15,000 שקל בחודש.
גיורא רוזנטל: מתוך זה החלק הפנסיוני מהווה למעלה משליש.
גיורא רוזנטל: לכן אמרנו, שבעיית הפנסיה ברורה.
גיורא רוזנטל: אנחנו חושבים שבעבודה מן הסוג הזה לא ראוי שמציל ישאר עד גיל הפנסיה שהוא 65 אלא יצא קודם לכן.
גדעון עזרא: מה ההכשרה להיות מציל, כמה זמן אורך הדבר?
גיורא רוזנטל: אינני יודע את ההכשרה המדויקת על מנת להיות מציל.
אהרון עוזיאלי: נושא המצילים עולה חדשות לבקרים.
אהרון עוזיאלי: זאת העונה השניה שאנחנו מטפלים בענין זה.
אהרון עוזיאלי: סיכומו של דבר בעצם בסיכום שהושג בין המצילים למרכז השלטון המקומי בהסכמתנו.
אהרון עוזיאלי: שלושת הצדדים בענין סיכמו שהסכסוך הזה ייפתר בשלושת הנושאים שצריכים להיגמר בו זמנית.
אהרון עוזיאלי: פן אחד של הסכסוך היה הנושא הפנסיוני שבו הצענו מודל כלשהו, אני מקווה שנתכנס אליו.
אהרון עוזיאלי: הגורם לכך שההשתכרות עבור עבודת שבת תהיה יותר קטנה מההשתכרות הנוכחית כנגד זה שסכום מסוים יועבר להשתכרות השוטפת, קרי, ההשתכרות שהיא הקובעת לצורך הבסיס הפנסיוני.
אהרון עוזיאלי: ישנה כאן שאלה קשה, איך עושים את ההמרה הזאת.
אהרון עוזיאלי: אני חושב שאנחנו יכולים להציע את המודל שייתן את התשובה שבסיכומו של דבר ההשתכרות הפנסיונית אכן תעלה וההשתכרות ברוטו של המצילים בממוצע לא תיפגע.
אהרון עוזיאלי: כנגד זה יש את הפן השני של דור ב'.
אהרון עוזיאלי: אמרנו שמוכרחים לייצר מצב חדש, כך ששיטת ההעסקה הנוכחית לא תחזור על עצמה.
אהרון עוזיאלי: זאת נוכל ליישם באמצעות העסקת עובדים חדשים שיתקבלו בתנאים שונים מהתנאים הקיימים היום.
אהרון עוזיאלי: תנאי השכר של דור ב' הם גם חלק מן המשא ומתן.
אהרון עוזיאלי: אני רוצה להדגיש את עמדתנו בענין זה, חשוב מאוד לדבר גם על האופציה החדשה כך שהמצילים הוותיקים לא יפגעו, אבל אופציה לספק את השירותים האלה באמצעות הפרטת חופים בכלל או באמצעות העסקת שירותי קבלן.
אהרון עוזיאלי: השירות הזה צריך להיות מבוצע לא על ידי עובדי מרכז השלטון המקומי אלא על ידי חופים חיצוניים.
אהרון עוזיאלי: אני חושב שזה חלק מאוד מהותי.
אהרון עוזיאלי: אם נשיג זאת, אני חושב שנוכל ליצור את הרפורמה בענין.
אהרון עוזיאלי: אם לא, אני חושש מאוד שבעוד עשר שנים נימצא פה באותה סיטואציה, כאשר דור ב' יהיה בתנאי דור א' של היום.
אהרון עוזיאלי: פן נוסף, תוספת ההצלה שהמצילים ביקשו לעדכן אותה.
אהרון עוזיאלי: בתחום העדכון נקבע שהתוספת תהיה בין 0 ל- 1,000 שקל כאשר הנושא פתוח למשא ומתן בין הצדדים.
אהרון עוזיאלי: חשוב להדגיש שבענין הזה, העלות חייבת לבוא על חשבון עלות הסכמי השכר מכיוון שאין שום יכולת שהתשלומים האלה יבוצעו אקסטרה.
אהרון עוזיאלי: הכל חייב להתכנס בתוך העלות של 4%-8% על פי הסכם השכר הכללי במשק.
אהרון עוזיאלי: זאת גם העוגה שעומדת לטובת השלטון המקומי בכל הקשור לתשלומים לעובדי השלטון המקומי.
דוד אזולאי: יש כאן טענה שנשמעה ממרכז השלטון המקומי לגבי הפנסיה של המצילים.
דוד אזולאי: אומנם ההשתכרות החודשית שלהם גבוהה בגלל התוספת, אבל בסופו של דבר כאשר מציל מגיע לגיל פנסיה הוא יוצא עם פנסיה נמוכה מאוד.
דוד אזולאי: האם משרד האוצר מוכן לתת על כך את הדעת ולנסות לפתור את הבעיה הכאובה של הפנסיה?
יעקב אגמון: חבר הכנסת אזולאי, הפנסיה שלהם אומנם היא שליש מההשתכרות הכוללת שלהם, אבל היא עדיין בגובה של 6,250 ש"ח בממוצע, שזה גבוה בהרבה מהרבה פנסיונרים.
יעקב אגמון: המנכ"ל אמר בצדק, שאנחנו מתייחסים להשתכרות כעובדה.
דוד אזולאי: המנכ"ל לא דיבר על 6,250 ש"ח, הוא ציין סכום של 5,000 ש"ח.
יעקב אגמון: אני רוצה לחדד את דבריו של המנכ"ל.
יעקב אגמון: התייחסנו לשכר המצילים כעובדה שמדובר בשכר גבוה שהושג במשך השנים.
יעקב אגמון: ההשתכרות הפנסיונית היא אומנם רק שליש, אבל אני רוצה לומר לוועדה הנכבדה הזאת, שההשתכרות הזאת עדיין גבוהה בהרבה מההשתכרות הפנסיונית של רוב עובדי השלטון המקומי.
יעקב אגמון: השכר הממוצע על פי הנתונים שלנו הוא 6,250 ש"ח בפנסיה.
יעקב אגמון: מתקן אותי מר עוזיאלי ואומר, שכאשר המציל יפרוש, סביר להניח שעם ההתקדמות שלו בדרגות והוותק, השכר הפנסיוני שלו יהיה עדיין גבוה והוא ישמור על פער משמעותי ביותר.
יעקב אגמון: למרות זאת, אמר המנכ"ל בצדק, מצאנו דרך סבירה והוגנת כדי לשנות את הפנסיה בשיעור של 24%.
יעקב אגמון: עדיין לא קיבלתי את הסכמת האוצר לנתון הזה, אבל הכלכלנים שלנו דיברו על הצעה כזאת שהמצילים לא צריכים לסרב לה.
אהרון עוזיאלי: השכר הפנסיוני הממוצע היום הוא כ- 6,250 ש"ח, אבל זה אומר בממוצע לכלל המצילים.
אהרון עוזיאלי: כלומר, מצילים חדשים, כאלה שמועסקים 10-15 שנה וכאלה שמועסקים כבר 30 שנה.
דוד תמיר: השכר הזה כולל גם את תל אביב?
דוד אזולאי: אתה רוצה לקחת את תל אביב כמודל?
דוד תמיר: הלוואי.
דוד תמיר: מנפנפים כאן בנתונים, אני מסתכל כאן על תלושי משכורת ואני לא רואה חפיפה.
אהרון עוזיאלי: כמובן שמציל ערב פרישה עם ותק גבוה יותר ועם דרגות גבוהות יותר, השכר הפנסיוני שלו יהיה בגובה של 8,000-9,000 ש"ח ולא 6,000 ש"ח.
אהרון עוזיאלי: זה נכון בממוצע לאורך חייו כעובד פעיל בשירות.
אהרון עוזיאלי: צריך לזכור שהמצילים עובדים רק חצי שנה ובמהלך חצי השנה השניה הם נהנים מפירות העבודה בקיץ כאשר הבסיס הפנסיוני הוא בסיס לשנה שלמה.
אהרון עוזיאלי: כלומר, הפנסיה היא לא לחצי שנה, הפנסיה נפרשת לכל השנה.
אהרון עוזיאלי: למציל יש השתכרות רבה נוספת אבל היא מומרת לשכר פנסיוני גם בחודשי החורף.
אהרון עוזיאלי: לומר שרק שליש מהשוטף זה השכר הפנסיוני, זה לא נכון כי בעצם שכרו הפנסיוני מתייחס לראיה השנתית השלמה וכך הוא מקבל שכר שוטף לאורך השנה לפי השכר הקובע שלו ועוד שעות נוספות שהוא צבר לעצמו באותם חודשי הקיץ.
אהרון עוזיאלי: ההצעה שאנחנו מציעים משפרת את שכרו של המציל פעמיים.
אהרון עוזיאלי: פעם אחת כאשר חלק משעות השבת עוברות לשכר הקובע.
אהרון עוזיאלי: כאן מדובר בשיפור של 20%-25% לעומת המצב היום.
אהרון עוזיאלי: מעבר לכך, גם תוספת המצילים לכשעצמה היא פנסיונית, ולכן, ההגדלה של התוספת תורמת גם היא בעצמה לגידול של השכר הפנסיוני בהתאמה.
אהרון עוזיאלי: ככל שהתוספת תהיה גדולה יותר, כמובן שהתרומה לשכר הקובע תהיה גם היא גדולה יותר.
דוד אזולאי: אם הבנתי נכון, הבעיה המרכזית כרגע היא הפנסיה של המצילים.