GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן שרנסקי: דיברתי כבר על שיתוף פעולה ומידע.
נתן שרנסקי: כאן היו כמה בעיות שצריך לפתור אותן.
נתן שרנסקי: זה לא רק בעיות כספיות.
נתן שרנסקי: זה גם בעיות של טכנולוגיה ושל מיחשוב, גם בעיות של חוסר או אי-נכונות לשיתוף פעולה בין כמה משרדים.
נתן שרנסקי: אני מאוד מקווה שאנחנו נגיע למצב שכל הבדיקות האלה - אני לא מתכוון לבדיקת רקמות אלא בכלל בדיקות - ייעשו בזמן שהאיש עדיין לא קיבל אישור להיכנס ושלא יהיה צורך אחר-כך בבדיקות כאלה.
נתן שרנסקי: הכיוון שלי הוא: הרבה שקיפות, מיחשוב טוב ושירות טוב לאוכלוסיה, כשמדברים על תורים.
נתן שרנסקי: לא צריך לשכוח שכאשר יהיה לנו כרטיס חכם תהיה אפשרות לתת הרבה שירותים בכלל בלי שהאנשים יצטרכו לבוא ולעמוד בתור.
נתן שרנסקי: נתחיל בזה שיהיה כרטיס חכם ויהיה אפשר לטפל בזה בבניינים של משרד הפנים, אבל אולי נגיע אחר-כך למצב שיהיה אפשר לעשות את זה בכספומט.
נתן שרנסקי: ככה האזרח יוכל לקבל טיפול מהיר בכל הדברים שהוא צריך במשרד הפנים.
דוד אזולאי: בשמכם אני רוצה לסכם את הדיון.
דוד אזולאי: אני רוצה קודם כל להודות לשר.
דוד אזולאי: 1) הוועדה פונה לשר ומבקשת לפעול לכך שחוק השבות לא ינוצל לרעה על-ידי גורמים עויינים ולא אמינים.
דוד אזולאי: 2) הוועדה מקווה לשיתוף פעולה בין הוועדה לבין השר בהמשך.
דוד אזולאי: 3) השר יפעל לשיפור השירות בלשכות מירשם האוכלוסין תוך היענות לצרכי התושבים, יהודים וערבים כאחד.
דוד אזולאי: אנו מקווים שבזמן הקרוב כבוד השר ידווח לוועדה על כל השיפורים שייעשו בלשכות מירשם האוכלוסין.
נתן שרנסקי: הייתי מציע תיקון: כל אזרחי מדינת ישראל.
נתן שרנסקי: למה רק יהודים וערבים?
נתן שרנסקי: יש גם צ'רקסים ואחרים.
נתן שרנסקי: כולם.
דוד אזולאי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
דוד אזולאי: אנחנו היום מקיימים דיון בענין תכניות המיתאר במגזר הערבי.
דוד אזולאי: חבל מאוד שחברי הכנסת הערביים לא כאן, אבל אני מניח שהם יגיעו לכאן תוך כדי הדיון ובווודאי יהיה להם מה להגיד.
דוד אזולאי: בכל אופן, יושבים כאן אנשים שמכירים היטב את הבעיה הזאת.
דוד אזולאי: אחת הבעיות הקשות היום במגזר הערבי היא, אפשר לומר, שחלק גדול מהיישובים הם שנים רבות ללא תכניות מיתאר ואפשר להגיד פה שכל ממשלות ישראל שהיו, אף אחת לא יכולה להגיד שהיא לא היתה שותפה למחדל הזה.
דוד אזולאי: יש כאלה שעשו מעט, ויש כאלה שעשו קצת יותר מזה, אבל מעבר לכך, כתוצאה מכך הדבר הזה גם יוצר בעיות קשות אצל אנשים שבשמך השנים רצו לבנות, וכפי שכולם יודעים המבנה החמולתי בכפרים ושאיפת המשפחות היא להיות יחד והם רוצים ל בנות ולהתרחב ולא יכולים לעשות זאת בצורה חוקית.
דוד אזולאי: אז הם נאלצים – לא שאני בא להצדיק את זה – לבנות בנייה בלתי חוקית ולא פעם זה בגלל המצוקה הקשה של הדיור.
דוד אזולאי: הם בונים ואחר כך אנחנו צריכים להתמודד עם כל מיני צווי הריסה.
דוד אזולאי: זה ודאי לא צודק כאשר חורגים מהחוק, אבל יחד עם זאת גם צריך לראות את הצד השני כשמונעים מאדם לבנות והוא בכל זאת רוצה לחיות במקום בו גידל את משפחתו, ואז רואים את כל הבעיות שנוצרות.
יעקב ליצמן: הדיון שמתקיים היום, ביוזמת מי הוא?
דוד אזולאי: הדיון הוא ביוזמת הוועדה.
דוד אזולאי: גם התבקשתי על ידי חברי הכנסת הערביים לקיים דיון ואני יודע שהנושא הזה הוא מאוד חשוב ובוער במגזר הערבי.
דוד אזולאי: גם אני רוצה ללמוד על הענין הזה כי אנחנו עוד נראה את זה בדיונים במליאה ובכל מיני מקומות.
דוד אזולאי: מי שזוכר, גם בפתיחת ועדת הפנים, בישיבה הראשונה, יושב ראש הכנסת הזכיר את הענין הזה.
דוד אזולאי: לכן החלטתי לקיים את הדיון ואני מבקש מגברת נעמי פלד ממשרד הפנים שקודם כל תציג את עמדת משרד הפנים.
נעמי פלד: אנחנו במשרד הפנים, לפני כשנה, החלטנו להקים תכנית מיתאר ל-34 היישובים הערביים בצפון.
נעמי פלד: אם אתם רוצים, אני יכולה לפרט את שמות היישובים.
נעמי פלד: הכנת התכניות נעשתה בשיתוף עם מינהל מקרקעי ישראל.
יעקב ליצמן: למה דווקא בצפון?
נעמי פלד: כי שם הבעיה היא מאוד חריפה.
נעמי פלד: יש ריכוז גדול מאוד של ישובים ערביים שאין להם תכניות מיתאר, ואם יש, הן מאוד ישנות ולא מעודכנות.
נעמי פלד: זה גורם לכל הבעיות שהציג יושב ראש הוועדה.
נעמי פלד: במימון משותף עם מינהל מקרקעי ישראל אנחנו מכינים את התכנית כשרוב המימון הוא עלינו, על משרד הפנים, שמונים אחוז.
נעמי פלד: בחרנו שתי חברות מנהלות שיעזרו לנו בארגון הלוגיסטי להכנת התכניות.
נעמי פלד: לכל קבוצת ישובים נבחר צוות מתכננים שכולל אדריכל ויועצים בנושאים השונים, ויש ועדת היגוי משותפת לנו, למניהל מקרקעי ישראל, יחד עם משרדי ממשלה אחרים ועם הוועדה המחוזית בצפון.
נעמי פלד: אנחנו מקיימים דיונים שוטפים בתכניות.
נעמי פלד: הגענו למצב כזה שמתוך 34 ישובים, לגבי שבעה מהם התכנית שלהם אושרה באופן פורמלי בוועדה המחוזית.
דוד אזולאי: את מדברת על ישובים עירוניים?
נעמי פלד: ישובים עירוניים ערביים בצפון שאין להם בכלל תכנית מיתאר או שתכנית המיתאר שלהם היא מאוד ישנה ולא רלוונטית ואז צריך לעדכן אותה.
נעמי פלד: אני מדבר על תכנית אב שממנה אחר כך תיגזר תכנית מיתאר לפחות לחלק מהיישובים ששם הבעיה היא מאוד אקוטית ואפשר יהיה מתוכה להוציא היתרי בנייה.
נעמי פלד: כאמור, לשבעה יישובים כבר אושרה תכנית אב בוועדה המחוזית.
נעמי פלד: יש צורך להכניס תיקונים שונים בהתאם להערות חברי הוועדה, אבל זה לא מצריך דיון נוסף.
נעמי פלד: ישוב אחד עוד צריך להגיש את הדו"ח המסכם בוועדה המחוזית ולקבל את האישור.
נעמי פלד: לגבי תשעה ישובים, תכנית האב שלהם כבר נדונה בוועדה המחוזית והתקבלו הערות, כך שיש לתקן את התכנית ולחזור ולדון בה בוועדה.
נעמי פלד: לגבי 17 ישובים הוכנו כבר חלופות תכנוניות והם עדיין לא נדונו בוועדה המחוזית וכנראה יגיעו לדיון בספטמבר או אוקטובר השנה.
נעמי פלד: אנחנו מאוד מקווים שעד סוף השנה הזאת לפחות שלב תכניות האב יסתיים.
נעמי פלד: אם נקבל תקציבים מתאימים, נוכל להמשיך לפחות בחלק מהיישובים עם הכנת תכניות מיתאר.
יעקב ליצמן: בכמה מסתכמים התקציבים?
נעמי פלד: על התקציבים אני מציעה שיגאל ידבר.
נעמי פלד: זה הרבה כסף.
נעמי פלד: מה שאנחנו עשינו עד עכשיו תוקצב, אבל נצטרך תקציב נוסף להמשיך את העבודה הזאת מהשלב של הכנת תכניות אב, שהן לא סטטוטוריות אלא רק מצד תכנוני, לשלב של תכנית מיתאר שמהן אפשר יהיה להוציא היתרי בנייה.
יגאל שחר: התכנית שהיתה למעשה ביוזמת משרד הפנים קיבלה את הסיוע של משרד ראש הממשלה שצירף את מינהל מקרקעי ישראל ומשרד הפנים ופחות או יותר קבע את סדרי גודל המימון.
יגאל שחר: הכוונה היתה ליצור קבוצה של ישובים כמה שיותר גדולה בהתאם לתקציב, ובראש ובראשונה ליצור לכולם תכניות אב שיגדירו את מגמות הפיתוח של כל ישוב וישוב לשנת 2020.
יגאל שחר: כלומר, עשרים שנה קדימה.
יגאל שחר: לצורך הענין הזה נבחרו 24 ישובים.
יגאל שחר: היה שלב שהיו ערעורים פה ושם, ובשלבים יחסית מאוחרים התגבשה הישיבה של 34 ישובים וסוכם שבמידה שהתכנית תעלה יפה ותתפתח יפה, ניתן יהיה לבצע את זה במקומות נוספים.
יגאל שחר: היישובים חולקו לשלוש קבוצות כאשר היישובים הגדולים בהם הם סכנין, טמרה, ערבה ומג' דל כרום.
יגאל שחר: אלה יחידות ישוב גדולות שנמצאות ברובריקה של היישובים הגדולים וזאת גם כדי שנדע פחות או יותר לתכנן את התקציבים.
יגאל שחר: ישובים עם עד 7,500 נפש היו בקבוצה השניה והם כללו את דיר חנא, את כפר רמא, ביר אל אסאד, זרזיר, בואנו ניג'ידאת, שיבלי, שעעב, ביר אל מכסור, טובה זנגריה, מהד וכבול.
יגאל שחר: זו היתה הקבוצה השניה, בעלת הגודל הבינוני.
יגאל שחר: הקבוצה השלישית היא הקבוצה שבה נמצאים גם ישוביםולא דווקא רשויות.
יגאל שחר: עד עכשיו דיברנו יש גם, אבל כאן אנחנו רואים כניסה גם ליישובים שהם לאו דווקא רשויות.
יגאל שחר: זאת אומרת, ה-34 זה ישובים ורשויות כאשר הרוב הן רשויות, אבל גם יש ישובים.
יגאל שחר: פה יש ישובים מהמועצה האיזורית גלבוע ויש עוד ישובים במועצה אזורית נוף הגליל.
יגאל שחר: הקבוצה השלישית מונה עד 2,500 תושבים.
יגאל שחר: כל הישובים חולקו לקבוצות מתכננים.
יגאל שחר: סך הכל עוסקים בתכנון הזה – ועובדים בו בקצב יחסית מהיר – כשנה, למרות שהתכנית התבשלה עוד קודם לכן.
יגאל שחר: כלומר, עד ש היו ההתחברויות השונות, יצאו החוזים וכו'.
יגאל שחר: כיום עוסקים בתכנית הזאת למעלה ממאתיים מתכננים, חלקם מקומיים וחלקם אחרים.
יגאל שחר: לכל ישוב יש קבוצת תכנון משולבת שכוללת אדריכלים בתחום האדריכלות, תשתיות, בינוי, נוף, תחבורה וכל ישוב מקבל את ההיבט הכולל של עבודת התכנון.
יגאל שחר: כאמור, התכניות מתחילות עם תכניות אב כאשר ההנחיות שלנו היו לנסות ולשתף את הציבור עד כמה שיותר.
יגאל שחר: אני לא צריך להגיד לכם שהבחירות המוניציפאליות והבחירות הממלכתיות לא סייעו לתכנון, כי אם אנחנו רוצים לשתף את התושבים ולשתף את חברי המועצה, כאשר מועצות מתחלפות, זה עוצר.
יגאל שחר: הרכבת צריכה לנסוע ואני שמח שאנחנו רוצים להתקדם בכל מחיר ולהגיע למצב שהיום אנחנו נמצאים בו, מצב מאוד מתקדם של רוב התכניות.
יגאל שחר: פה אני חייב לציין שבמקביל ל-34 ישובים האלה משרד הפנים מקיים במימון שונה, אבל עדיין משרד הפנים, והוא מקבל תכניות מיישובים אחרים.
יגאל שחר: אני מדבר על ישובים ערבים שמעבר ל-34 שדיברתי עליהם, למשרד הפנים יש תכניות שממומנות ומקבלות גיבוי בצינורות אחרים.
יגאל שחר: זה בולט במיוחד באותם ישובים שהוכרו במאי 1995.
יגאל שחר: יש ישובים אחרים שהם בצנרת, וחלקם לצערי הרב לא מספיק מהר, וישנו מאמץ ממוקד בנושא של היישובים הבדואים שבכוונתנו להמשיך עם תכנית אב למיתאר ולמפורטת.
יגאל שחר: מי שמכיר את הטרמינולוגיה, אם אנחנו לא מ גיעים לתכניות מיתאר מפורטות, לא ניתן לתת היתרי בניה ואנחנו רוצים להגיע למצב שאפשר לתת היתרי בנייה.
מוחמד כנעאן: כמה זמן אתם מעריכים עד שאנשים יוכלו לקבל היתרי בנייה בוועדות המקומיות והמחוזיות?
מוחמד כנעאן: עכשיו יש לכם תירוץ, הבחירות המוניציפאליות והבחירות לכנסת, אבל מה היה לפני כן?
מוחמד כנעאן: זה זלזול בתושבים.
יגאל שחר: אני לא רוצה להיכנס לפולמוס, אבל בסופו של דבר אני למעשה יושב ראש צוות ההיגוי של התכניות האלו וכדי לזרז את המהלכים עשינו מהלך ארגוני וקבענו את צוות ההיגוי ואת הועודה המחוזית שאני גם יושב ראש שלה, וקיימנו את ישיבות צוות ההיגוי והוועדה המחוזית כישיבה אחת.
יגאל שחר: כלומר, תכנית שעוברת בוועדת ההיגוי, באותה ועדה סוגרים אותה גם בוועדה המחוזית והיא מקבלת גושפנקא.
יגאל שחר: אנחנו מתקדמים עם היישובים הבדואים למצב שאני מעריך שעד סוף השנה הזאת עם היישובים הבדואים שנמצאים בתכנית הזו נגיע לתכנית מפורטת, תכנית שהיא גם מפורטת וגם תקבל תוקף.
יגאל שחר: אני מעריך שזה יהיה אם לא עד סוף שנת 1999 אז לפחות לא יאוחר מהשליש הראשון של שנת 2000.
יגאל שחר: כלומר, סדר גודל של ששה חודשים, שמונה חודשים לכל היישובים הבדואים ששם המצב הוא פשוט יותר קשה מאשר ביישובים האחרים ושם אנחנו מנסים לרוץ קצת יותר מהר.
יגאל שחר: אני רוצה לומר לכם שאני לא מחפש תירוצים, אני לא חייב לתת לאף אחד תירוצים.
יגאל שחר: מה אנחנו יכולים לעשות ולהתקדם, אנחנו נעשה ונתקדם.
יגאל שחר: אני אומר שוב, משרד הפנים דוחף את התכניות האלה כדי להביא למצב שאנחנו מעוניינים בו.
יגאל שחר: לנו יש ענין גדול מאוד ליצור מצב שאפשר לתת היתרי בנייה.
יגאל שחר: אי אפשר לתת היתרי בנייה בלי תכנית מפורטת, בלי תכנית מיתאר מפורטת, ולכן אנחנו מקדמים את זה.
יגאל שחר: אנייכול לומר לכם, למרות שעדיין התקציב שנחוץ, ויש לנו שבע רשויות בדואיות שאנחנו רצים איתן, אנחנו עושים את זה כרגע בלי תקציב על איזו שהיא הנחה שתוך כדי תנועה אנחנו נוכל גם להשיג את התקציב ולגייס אותו מאיזה שהוא מקום.
יגאל שחר: כלומר, עם הבדואים אנחנו נחושים להגיע בסוף השנה או תחילת שנת 2000 כאשר באותן רשויות בדואיות יהיו לנו תכניות מיתאר מפורטות.
חנא סוויד: אני חושב שהפורום הזה שהגיע לכאן או לפחות אנחנו חשבנו שבדיון הזה יועלו נושאים שהם רחבים יותר מאשר תכנית 34 הישובים שהציג אותה יגאל כאן, שהיא כשלעצמה כיוזמה היא יוזמה מבורכת אלא שצריך לדעת איך להוציא ממנה את המיטב וזה אומר להיטיב עם התושבים, להיטיב עם היישובים מבחינת תכנון ובנייה.
חנא סוויד: אני אגיד כמה דברים ספציפיים לגבי התכנית הזאת ואתייחס לדברים שנאמרו כאן, במיוחד לגבי תכניות ישובים בלתי מוכרים, אלה שהיו בלתי מוכרים, כי הרי ב-1995 – א ני מדבר על מחוז הצפון, על הגליל – הוקמו תשעה ישובים כאשר למעשה עד עצם היום הזה אי אפשר להוציא בהם היתרי בנייה.
חנא סוויד: זאת אומרת, ארבע שנים שכללו עבודות תכנון מהוועדות המקומיות עד המועצה הארצית לא הניבו ולא היטיבו עם התושבים.
חנא סוויד: כשמישהו רוצה לבנות גדר או חצר לפני הבית שלו או אפילו לקנות משהו כדי להגן על דלת הכניסה שלו מפני הגשם, הוא מקבל צווי הריסה מבתי משפט.
חנא סוויד: לכל הדעות ארבע שנים זה הרבה זמן.
חנא סוויד: לדעתי ולטעמי זה היה צריך להיות אתמול.
חנא סוויד: אנחנו מעלים כאן את הנקודות שבאמת צריכות לקבל את מירב הענין והמאמץ כדי לקדם אותן.
חנא סוויד: אמרתי, ככל שזה מוקדם יותר, כן ייטב כי המצב כפי שהוא עכשיו יוצר בעיות שקשה לאנשים לחיות איתן.
חנא סוויד: הענין של תכניות – תכניות אב ותכניות מפורטות – הכל טוב ויפה, אבל בסופו של דבר אנשים צריכים לקבל היתרי בנייה כי בלי זה לא ע שינו כלום.
חנא סוויד: יש מקומות בהם חלק מהתכניות המפורטות כרוכות בהריסת הרבה בתים.
חנא סוויד: זאת אומרת, הבעיה לא נפתרת על ידי התכניות האלה שמגישים ומכינים אותן.
חנא סוויד: מצד אחד נכון, פותרים את הבעיה של שבעים אחוז מהתושבים, אבל בד בבד עם זה התכנית כרוכה בהריסת עוד עשרות בתים וזה יוצר בעיה.
חנא סוויד: צריך להסתכל על זה בצורה רחבה יותר.
חנא סוויד: בחלק מהתכניות, במשולב עם התכניות, בתקנון של התכניות, רשויות התכנון יוצרות ומקימות שם כל מיני גופים חדשים.
חנא סוויד: במסגרת חוק התכנון והבנייה, במסגרת תקנון של תכניות, מכניסים הקמת כל מיני גופים כמו סיירות וגופי אכיפה שיש להם איזה שהוא צביון צבאי.
חנא סוויד: באים לפתור איזו שהיא בעיה אזרחית אבל כדי ליישם את זה בונים גופים בעלי גוון צבאי.
חנא סוויד: זה מוזר מאוד וזה לא עוזר לפתור את הבעיה.
חנא סוויד: דיברתי עכשיו במיוחד על היישובים שקיבלו הכרה פורמלית בשנת 1995.
חנא סוויד: הבעיה בנגב היא בעיה קשה ביותר.
חנא סוויד: בנגב יש בערך 46 ישובים.
ויצמן שירי: מנהל מחוז הצפון יכול לדון בנגב?
דוד אזולאי: אנחנו לא יכולים להזמין לכאן את כל מנהלי המחוזות.
דוד אזולאי: אנחנו מזמינים את האנשים דרך לשכת השר והם שולחים לנו את מי שהם רוצים.
דוד אזולאי: אם נחליט שבפעם הבאה נזמין את מנהל מחוז הנגב, הוא יגיע לכאן.
חנא סוויד: רציתי להגיד שהבעיה בנגב היא הרבה יותר חמורה.
חנא סוויד: בנגב, מלבד היישובים המוכרים שם, שגם מצבםך לא הכי טוב, אני מדבר על הבעיות של היישובים הבלתי מוכרים.
חנא סוויד: יש שם בערך 46 יישובים בלתי מוכרים עם אוכלוסייה שנעה בין 300 עד 1,000-1,500 תושבים.
חנא סוויד: אלה ישובים בכל סטנדרט תכנוני שיכולים לחשוב עליו.
חנא סוויד: גרים ביישובים האלה בערך ששים-שבעים אלף אנשים.
חנא סוויד: אנחנו לא יודעים במדוייק, אבל אלה הם פחות או יותר המספרים.
חנא סוויד: האנשים האלה, למותר לציין, חיים בתנאים ירודים ביותר, תנאים שהם לא תנאים הומניים.
חנא סוויד: התכנית הזו של 34 ישובים כמובן בכלל אל מדברת עליהם.
חנא סוויד: דיברו על הבעיה הזו באופן כללי בתכניות של באר שבע וכל מה הוצע שם.
חנא סוויד: וזה בניגוד מוחלט למגמות הכלליות של התכנון במדינת ישראל לחזק את הנגב וליישב את הנגב, אז במקום לבוא ולהכיר ביישובים האלה, אומרים שצריך להרוס אותם ולרכז את התושבים בשלושה עד ארבעה ישובים.
חנא סוויד: אפילו ההצעה הזאת עדיין לא מקבלת כמובן מעמד סטטוטורי ומדברים עליה.
חנא סוויד: כשלוחצים את המתכננים, הם אומרים שזו רק מחשבה והצעה.
חנא סוויד: הבעיה שם היא חמורה ביותר וקשה מכל הבחינות.
חנא סוויד: אני אומר שספציפית לגבי הנגב, לעומת המאמץ שרוכז בצפון, מאמץ שהוא טוב והוא מבורך, אני חושב שצריך להתחיל לטפל בבעיה הזו כי היא הולכת ותופסת תאוצה.
חנא סוויד: אני רוצה לומר משהו כללי לגבי התכנית של 34 הישובים שנאמר כאן שמתחילים בהכנת תכניות אב.
חנא סוויד: תכניות אב כמובן הן פתיח לתכנון מיתארי נכון, כי צריך לעשות אותן, אבל מהנסיון שלי במחוז הצפון אני יודע שמשתמשים בתכניות אב כמנגנון השהייה.
חנא סוויד: קודם כל, תכנית אב היא לא תכנית סטטוטורית.
חנא סוויד: אם משקיעים כל כך הרבה מאמץ בתכניות אב זה טוב מאוד, זה יכול לסדר את הקיפוח, אבל אין לזה כל מעמד סטטוטורי.
ויצמן שירי: היישוב הכי יוקרתי במדינת ישראל, עומר, הגדר שלו יושבת על שטח של שבט ערבי שלפני ארבע שנים אישרתם תכניות, מכרו שם מגרשים, אנשים בנו וילות והם לא יכולים לגור בווילות האלה ובצדק כי משרד הפנים הבטיח לאנשים האלה שמפנים אותם לאזור משמר הנגב ומייד אחרי הבחירות באו ואמרו שהתכנית הזו לא מתקבל כי אנשי רהט לא מוכנים לקבל אותם לידם.
ויצמן שירי: יש בעיה קשה מאוד של סכסוכי שבטים.
דוד אזולאי: אני מבקש ממך, לא נוכל לנהל כך את הישיבה.
דוד אזולאי: אני מבקש ממך, אל תשתלט על הישיבה.
דוד אזולאי: אתה תמתין עד שיגיע תורך ותדבר.
חנא סוויד: רציתי לדבר באופן כללי על התכנית של 34 היישובים.
חנא סוויד: אני רוצה כאן באופן פשוט ביותר להציג איזה שהוא מימצא שהמתכננים של תמ"א 35 – שהיא תכנית שמסדרת את אפיקי ההתפתחות המדינה עד 2020 – לקחו את מאגר המידע של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ניתחו את שימושי הקרקע ביישובים, גם הערביים וגם היהודים.
חנא סוויד: מצאו שביישובים הערביים יותר משמונים אחוז משטח היישובים זה שטחי מגורים, בעוד שביישובים המקבילים, היהודים, האחוז הוא חמישים אחוז, ואני מדבר על היישובים המקבילים, בין 10,000 ל-100 אלף.
חנא סוויד: זאת אומרת, עיקר השימוש השטח ביישובים הערביים הוא למגורים.
חנא סוויד: כלומר, היישובים הערביים הם ישובי מגורים והם לא ישובים עם מרכזי עסקים, עם אזורי תעשיה.
חנא סוויד: למשל, אזורי תעשיה ביישובים יהודים מקבילים זה בערך 15 אחוז, בעוד שביישובים הערביים זה 0.2 אחוז.
חנא סוויד: זה מעודכן לשנת 1997.
חנא סוויד: אלה נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה המעודכנים ביותר.
חנא סוויד: כמובן שלא לדבר על מרכזי עסקים, על קרקע למוסדות ציבור.
חנא סוויד: כמסקנה פשוטה ביותר, וזה צריך להיות קו מנחה למתכננים גם של 34 היישובים, זה אומר ששטחי הבנייה, הקו הכחול ביישובים הערביים, מיד צריך להכפיל אותו בשניים וזאת על מנת להגיע לתכנון נורמטיבי של היישובים הערביים.
חנא סוויד: זאת אומרת, אני לא אומר כאן שהתכנון של היישובים היהודים הוא תכנון טוב, ששימושי הקרקע הם טובים, אבל בואו נגיד שזו הנורמה.
חנא סוויד: כדי להשוות, כדי להגיע למצב נורמטיבי של שימושי קרקע, צריך לקחת את שטח הבנייה של היישובים הערביים ולהכפיל אותו בשניים ולא צריך להתקיים כל ויכוח שהוא אם צריך או לא צריך.
חנא סוויד: זה התכנון הנורמטיבי במדינה.
יעקב ליצמן: תכניות האב לא מתחשבות באזורי תעשיה?
חנא סוויד: אני מקווה שכן, כי אני לא מכיר בדיוק את כל התכניות.
ויצמן שירי: אין התייחסות לבעיית הבדואים בנגב שבעוד עשרים שנה ימנו בדיוק ב דיוק פי שניים.
חנא סוויד: אני אומר שככלל תכנוני לגבי התכניות - תכניות האב, תכניות המיתאר של 34 היישובים האלה – ובהסתמך על הניתוח האובייקטיבי של שימושי קרקע, כל תכנית שהיא לא טומנת בחובה הכפלת השטח של היישוב הערבי, זה תכנון לא נורמטיבי.
חנא סוויד: היא לא מגיעה ביישובים הערביים למצב הנורמטיבי של תכנון במדינה.
חנא סוויד: ככל שרשות ערבית מבקשת הרחבת שטח, במסגרת תכניות אב, באים ומבקשים שהיא תוכיח שהיא צריכה את השטח הזה, כאילו שחלוקת משאב הקרקע במדינה נעשה לפי מיטב השיפוט של צרכי ישובים אחרים.
חנא סוויד: חלוקת הקרקע במדינה נעשית בין הרשויות השונות באופן לא מושכל, באופן לא צודק ופשוט מאוד היו החלטות מלמעלה להקצות לזה ככה ולהקצות לשני ככה, כמובן באופן מפלה ולא שיוויוני, ועכשיו זה שאין לו קרקע ורוצה להתרחב, לפחות לפי הנורמה הזו שהיא מאוד אובייקטיבית, באים ואומרים לו שיוכיח שהוא צריך את הקרקע הזאת.
חנא סוויד: אני חושב שזה לא הוגן.
חנא סוויד: אני לא רוצה להאריך, אולי אחר כך יתפתח דיון ואני אוכל להזכיר עוד בעיות כמו הבעיות שכביש חוצה ישראל יוצר, כמו הענין של השימוש בתכניות מיתאר כמנוף לפיתוח וכו'.
חנא סוויד: תכניות מיתאר זה לא רק לתת היתרי בנייה, למרות שזה חשוב מאוד, אלא תכנית מיתאר צריכה גם לחשוב עם מעוף קדימה איך מקדמים את היישובים האלו שבהם יותר מארבעים אחוז מהאוכלוסייה ענייה, שיש בהם אבטלה של בין עשרה לעשרים אחוז, המצב הסוציו-אקונומי שלהם הוא מדרגה ארבע ומטה.
חנא סוויד: התכנון צריך גם לענות ולדון בבעיות הללו ולהציע להם פתרונות.
חנא סוויד: הבעיה של שכונות ערביות בערים מעורבות, זו בעיה מאוד חדה, מאוד קשה.
חנא סוויד: ראינו את הבעיות בלוד, אבל הבעיות בחיפה ובעכו הן לא כל כך שונות מלוד אלא שהן מחכות בתור עד שיתפוצצו.
חנא סוויד: כלומר, גם הענין של תכניות מיתאר לשכונות האלו, להתיר לאנשים לבנות, גם זה חשוב מאוד.
חנא סוויד: בשורה התחתונה אני רוצה להגיד שענין הריסת בתים זוהי מדיניות שצריך להפסיק אותה.
חנא סוויד: עד שבודקים, עד שמסתכלים על כל הרובד התכנוני הקיים, האם יישום חוק התכנון והבנייה, האם רשויות התכנון איפשרו לאזרחים הערבים לבנות בצורה חוקית, אם משתכנעים שכן איפשרו להם, בסדר, ניחא.
חנא סוויד: אבל ברור, ואני אומר כמובן מתוך שכנוע פנימי שזה לא נעשה וכי אנשים בנו בעל כורחם ללא היתרים ולכן אני חושב שהענין של הריסת בתים צריך להפסיק אותו מיד ולהתחיל לדון בבעיות של תכנון ובנייה על ידי הקמת ועדה משותפת של ועדת המעקב העליונה, של הוועד הארצי של ראשי המועצות עם משרד הפנים, עם משרד ה שיכון, עם משרד ראש הממשלה, עם משרד המשפטים, ולהתוות תכנית שתאמר איך להתקדם, איך באמת לעשות סדר, איך ליצור מצב שבו האזרח הערבי יכול לבנות את הבית שלו, יכול להתחבר לחשמל וכו'.
חנא סוויד: אני לא מדבר כאן על בעיה של עוד אלפי בתים ערביים שאין להם חשמל ושהם מקבלים חשמל בדרכים לא דרכים, וזו גם סכנה בטיחותית כשלעצמה.
איוב קרא: ראשית, אני מברך את כל הנוכחים ואני מברך עוד יותר על כך שבראש ועדת הפנים עומד אדם שעוסק במגזר הערבי תקופה די ארוכה.
איוב קרא: אני חושב שבבית פה יש קונסנסוס לבעיות במגזר הערבי בכל מה שקשור לנושא המוניציפאלי.
איוב קרא: זה קטע מאוד חשוב ובשלוש-ארבע או חמש השנים הקרובות היה טוב אם ממשלת ישראל תיתן דחיפה לקטע הזה, מכיוון שאין התנגדות ואפשר לקבל תמיכה בנושאים הללו מקיר לקיר.
איוב קרא: אני רוצה לומר לכם שהממשלה הזו, שהיא קיבלה גיבוי די מסיבי בבחירות האחרונות, 95 אחוזים תמכו בה, חייבת לתת למגזר הזה דחיפה בכמה דברים מרכזיים.
איוב קרא: יושב פה הרב דרוקמן ושירי ויצמן שיש להם ענין בקטע הזה.
איוב קרא: כואב הלב לראות בנושא הרשויות שישנם ישובים ערביים שמונים מעל אלפיים נפשות ולא קיבלו עדיין רשות מקומית, או שעושים להם כל מיני קומבינות ומצרפים אותם למועצה אזורית ואז הכל נופל בין הכסאות.
איוב קרא: יסוד המעלה מוכרת כרשות מקומית.
איוב קרא: במגזר הערבי לוקחים כ-15 ישובים, ממנים להם מועצה, מביאים מהמפלגות כל מיני מנהיגים וראיסים ושמים אותם להנהיג ישובים כאלה.
איוב קרא: כל אדם בר-דעת, אדם דמוקרט, לא יכול לקבל את זה.
איוב קרא: אסור שהמצב הזה יישאר ולפחות בקדנציה הזאת אנחנו צריכים להיות מאוחדים סביב הענין הזה שדבר כזה לא יהיה.
איוב קרא: יש מספיק ערבים מוכשרים באותם אזורים או באזורים אחרים שיכולים לתת תשובה יותר טובה בקטע הזה ולא נשים איזה עסקן מפלגה שינהל את זה.
דוד אזולאי: אם היית כאן אתמול היית שומע בצורה ברורה את הדברים מפי שר הפנים שהיה כאן.
דוד אזולאי: היום אנחנו עוסקים בתכניות המיתאר ולא במועצות הממונות.
דוד אזולאי: אם אתה רוצה דיון על המועצות הממונות, גם זה יבוא.
איוב קרא: אנחנו יודעים מה קורה וזה כואב.
ויצמן שירי: לפחות בענין הזה אתה לא יכול לתקוף אותנו כי לא אנחנו מינינו אותם.
איוב קרא: אני לא תוקף.
איוב קרא: אני רק רוצה שהמצב יתוקן.
איוב קרא: כשאני מדבר על הנושאים האלה, אי אפשר בתכנית המיתאר לא לקחת בחשבון את זה שאדמות של אנשים שחיו עליהן אולי מאות בשנים, פתאום רוצים לגרום לכך שזו אדמה שלו ולא שלו.
איוב קרא: הוא לא יכול להקים על האדמה בית למרות שקיבל אותה מאביו או מסבו.
איוב קרא: אם הוא בונה, באים והורסים לו את הבית.
איוב קרא: זו אדמה שהוא קיבל אותה ממישהו מהמשפחה אבל הוא לא יכול לבנות עליה בית.
איוב קרא: לצערי הרב זה כתוצאה מהחוק שחוקק במדינה הזאת.
איוב קרא: לפעמים קורה באדם שמשפץ ומוצא את עצמו בלי חשמל ובלי מים.
איוב קרא: בדברים האלה אנחנו מבקשים את עזרתכם.
איוב קרא: זאת תקופה שחייבים לתת דחיפה לנושא הזה, להתאגד מקיר לקיר ולפתור את הבעיה אחת ולתמיד.
חוסניה ג'בארה: אני מתפלאת כי לדעתי הממונה על אזור הצפון הוא לא האדם שמכיר ויודע את המצוקה של היישובים הערבים באזור הצפון.
חוסניה ג'בארה: כבוד יושב ראש הוועדה, אני מציעה למנות עוד אזרח ערבי שיפעל יחד עם הממונה על אזור הצפון.
חוסניה ג'בארה: אני מציעה למנות מישהו ממשרד הפנים באזור הצפון, אדם שמכיר את הבעיה מקרוב, שמכיר את המצוקה של היישובים הערבים מקרוב ומכיר מקרוב את הבעייתיות של היישובים.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שאם תצא מהוועדה קריאה למינוי אדם כזה, זה יוכל להתבצע.
חוסניה ג'בארה: אם אנחנו מדברים על תכניות מיתאר, זה מצחיק אותי שאנחנו מדברים על תכניות מיתאר במגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: כל עוד שאין הרחבה ליישובים הערבים וכל עוד שיש הפקעת אדמות ביישובים הערבים, איך אפשר לדבר על תכניות מיתאר?
חוסניה ג'בארה: זה מפליא אותי.
יגאל שחר: אין הפקעות.
חוסניה ג'בארה: יש הפקעות.
יגאל שחר: אין הפקעות, אני ממונה על המחוז ואני אומר שאין הפקעות.
חוסניה ג'בארה: זה כמו שביישוב היהודי מדברים על מחשב לכל ילד וזה קורה כאשר לא בכל היישובים הערבים יש חשמל.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שאנחנו צריכים לדאוג לתכניות מיתאר, אבל קודם כל אנחנו צריכים לדאוג להרחבה ניכרת ביישובים הערביים.
חוסניה ג'בארה: אני מבקשת ומציעה שתתמנה ועדה בה יהיו שותפים נציגי משרד הפנים, משרד התשתיות, משרד המסחר והתעשיה, משרד המשפטים, משרד התחבורה, משרד השיכון ומשרד התיירות שהיא תטפל בסוגייה הזאת של היישובים הערבים.
חוסניה ג'בארה: כבוד היושב ראש, אם אתה מעלה את הנושא ומעביר אותו הלאה, אני חושבת שאנחנו יכולים להגיע לפתרון.
חוסניה ג'בארה: היתה תקנה מיוחדת לחיבור חשמל לבתים ללא היתר בנייה והיא היתה מחודשת כל שנה, אבל התכנית הזאת הפסיקה וזאת כאשר ישנם 5,000 בתים שאינם מחוברים לחשמל.
חוסניה ג'בארה: אני מציעה ואני קוראת מכאן לחדש את התקנה הזאת ולחבר את הבתים האלה לרשת החשמל.
דוד אזולאי: אני אבדוק את זה.
דוד אזולאי: אם צריך לחדש את התקנה, נעשה זאת מיד.
חוסניה ג'בארה: הדיון שהיה לנו בכנסת בקשר למצוקת היישובים הערביים, אני מציעה שכל עוד חברים יהודים הם הממונים על היישובים הערבים, הבעיה לא תיפתר.
חוסניה ג'בארה: צריך לשתף את התושבים הערבים וביניהם יש מספיק אקדמאים ומספיק אנשים מוכשרים ונבונים שמודעים לבעייתיות הזאת.
מוחמד כנעאן: אדוני היושב ראש, הקשבתי לדברים שנאמרו כאן והבעיות של המגזר הערבי מוכרות לי כמי ששימש כסגן ראש מועצת טמרה, כשהיתה עדיין מועצה.
מוחמד כנעאן: שאל כאן חבר הכנסת ליצמן כמה שנים זה יקח ואני אומר לו שזה יקח בין שנה לחמישים.
מוחמד כנעאן: אם עברו 51 שנה ועדיין אנחנו שומעים ממנהל מחוז הצפון מספרים כמו 7, 1, 7, 19 ישובים, אין אף תכנית מיתאר היום במגזר הערבי, אין אף תכנית מיתאר מאושרת.
מוחמד כנעאן: וזה אחרי 51 שנה מאז קום המדינה.
מוחמד כנעאן: מה שאנחנו שומעים כאן אלה הם סיפורים.
מוחמד כנעאן: היום תכנית מיתאר, אם אכן צריכים לעבוד עליה כמו שצריך, כמו שעובדים במקומות אחרים, היא לא לוקחת יותר משנה אחת.
מוחמד כנעאן: בסדר, שנתיים, שלוש שנים, ארבע שנים, אבל לא חמישים שנים.
מוחמד כנעאן: בעיר טמרה שהיא אחת הערים הגדולות בצפון, ב-1967 הוגשה תכנית מיתאר ועד היום היא לא מאושרת וכל פעם יש תיקונים על גבי תיקונים.
מוחמד כנעאן: אני מציע לחברים לבדוק האם תכנית המיתאר של העיר אום אל-פאחם ל עוד עשרים שנה, לעוד עשר שנים, לעוד חמש שנים, ואני אומר לכם שיש לי ספקות רבים.
מוחמד כנעאן: אמרה חברת הכנסת חוסניה ג'בארה שצריך למנות אדם ערבי במשרד הפנים במחוז הצפון, ואני אומר שצריך להיות ערבי שהוא מנהל מחוז הצפון, אדם שהוא ערבי כי מרבית היישובים שם הם ערבים, כי מרבית המועצות המקומיות שנמצאות שם הן ערביות.
דוד אזולאי: עם כל הכבוד לך, לא מקובל לבוא ולומר שרוצים אדם ערבי כמנהל מחוז הצפון.
דוד אזולאי: ממונה על מחוז זה מישהו שממנים אותו?
דוד אזולאי: מדובר במכרז שאדם ניגש אליו.
קריאה: תפסיקו עם זה.
קריאה: זה מינוי פוליטי.