GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: תסלח לי, אני מציע שתבדוק את זה.
דוד אזולאי: מורה שעובד בחינוך העצמאי ועבר לעבוד בממלכתי דתי, מעביר את כל הזכויות שלו למדינה ואין לו בעיה עם זה.
דוד אזולאי: זה בדוק.
דוד אזולאי: יש כרגע משא ומתן בין כל הנוגעים בדבר בנושא הזה.
דוד אזולאי: לעניין הזה אני אומר לך שקיימת היום רציפות בין החינוך העצמאי לבין הממלכתי והממלכתי דתי.
גדעון עזרא: בכמה אנשים מדובר?
דוד אזולאי: מדובר בבודדים.
יהודית נאות: הצעת חוק לבודדים זה לא בריא.
עו"ד אמנון דה-הרטוך: המשמעות של מתן הטבה כזאת לראשי הרשויות המקומיות וסגניהם אומרת, להבנתי, אוטומטית גם למועצות הדתיות ולסגניהם.
עו"ד אמנון דה-הרטוך: במילים אחרות, המשמעות היא הכפלה כי גם ראשי המועצות הדתיות וסגניהם זכאים לאותן זכויות פנסיה של ראשי מועצות מקומיות וסגניהם.
גדעון עזרא: למה זה לא כתוב בחוק?
גדעון עזרא: מטעים את חברי הכנסת על ידי זה.
יהודית נאות: זאת הסיבה שבגללה פעם אמנון רובינשטיין דרש שכל הצעת חוק תהיה מלווה בתקציב שמתלווה אליה.
גדעון עזרא: זה נדרש גם היום.
יהודית נאות: מצביעים?
יהודית נאות: זה יכול לחול על בודדים.
יהודית נאות: הצעת חוק שנועדה לטפל בבודדים היא הצעת חוק לא נכונה.
יהודית נאות: היום אין יותר פנסיה תקציבית אלא צוברת.
יהודית נאות: זה יכול לחול על אנשים בודדים וזאת טעות.
דוד אזולאי: אני מבקש לדחות את הסעיף הזה ולא לקיים היום הצבעה.
דוד אזולאי: נשאיר את זה להזדמנות אחרת.
דוד אזולאי: גדעון, תן לי לבדוק את זה.
דוד אזולאי: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 17), התשנ"ט-1999.
דוד אזולאי: לא כל חברי הכנסת היו פה בפעם שעברה ולכן אני מבקש להזכיר במה מדובר.
חנה קלר: התיקון שמתבקש עניינו בשני נושאים עיקריים: האחד מבקש לשנות את תקופת הנסיון במשטרה ולהעמידה על 24 חודשים במקום על 12 חודשים.
חנה קלר: הטעם לשינוי המתבקש הוא שההכשרה במשטרה כשלעצמה לוקחת זמן מאד מהותי מתקופת הנסיון.
חנה קלר: אם שוטר צריך לעבור שישה חודשים בקורס, לא נותר לא למערכת ולא לו לבחון את התאמתו.
חנה קלר: זה גורם נזק גם למערכת וגם לשוטר.
חנה קלר: יכול להיות שלאדם יש קשיי הסתגלות בששת החודשים הראשונים, אבל אחר כך הוא יכול להתגבר על הקשיים ויצטרכו לחרוץ את המשך שירותו בתום 12 החודשים.
חנה קלר: לכן מבקשים ל-24 חודש ואנחנו בדקנו יחד עם משרד המשפטים, וזאת גם התקופה בשירות המדינה.
חנה קלר: גם מהטעמים האלה של חוסר שיוויון בין מי שהינם קצינים לבין מי שאינם קצינים, הפסיקה המערכת לפני כמה שנים טובות ליישם את ההוראה הזאת, אבל ההוראה הזאת חשובה למערכת כי היא נותנת כאן מסר מערכתי, שאדם יידע שאופן תיפקודו נבחן מעת לעת.
חנה קלר: לכן אנחנו מבקשים קודם כל להחיל את זה על מי שקצין ועל מי שאינו קצין כאחד, דין שווה, ולקבוע שהמפקח הכללי יוכל להיענות לבקשה של שוטר להאריך את תקופת שירותו מעת לעת עד עשרים שנה, כשעשרים השנה נקבעו על מנת להיטיב עם השוטר, לתת לו להגיע לגיל הפרישה, שהוא ארבעים, שיוכל לקבל גם את הפנסיה.
חנה קלר: אנחנו מבקשים שהסעיף הראשון ייכנס לתוקף מיד.
גדעון עזרא: אחרי תקופת הנסיון הוא חתום רק לחמש שנים?
חנה קלר: לא, תקופת הנסיון כלולה בחמש השנים הראשונות.
גדעון עזרא: גם כשעוברת תקופת הנסיון זמן השירות הוא חמש שנים?
חנה קלר: כן, אצל כולם.
דוד אזולאי: קצינים ושוטרים.
חנה קלר: עד היום זה היה רק למי שאינו קצין וזה באמת לא יכול להיות.
חנה קלר: בסעיף 17 אנחנו מבקשים להוסיף סעיף תחילה שיהיה כתוב בו: הוראות סעיף 17 לפקודה כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, ייכנסו לתוקף שישה חודשים ממועד פרסומו, כאשר אנחנו מצהירים כאן לפרוטוקול שהוועדה תכין לקראת כניסת חוק זה זה לתוקף נהלים ופקודות, ופקודות מעמדן הוא כדין דין, שם ייקבעו כל ההליכים והבקרה עד שבאמת נגיע למסקנה שלא תחודש תקופת השירות של שוטר שלא מטעמים לא ענייניים.
חנה קלר: שם גם תיקבע החובה להביא את הזכות של השוטר לקבול ולהסיג או זכות השימוע בכתב.
חנה קלר: גם בהליך הגיוס שלו כבר יוכלו להגיד לו את זה.
יהודית נאות: אבל השארת למפקח הכללי שלושה חודשים.
יהודית נאות: זה המון זמן.
חנה קלר: שלושה חודשים לפחות לפני תום השירות.
יהודית נאות: במקור זה היה ששלושה חודשים מבקשים ותוך חודש מקבלים תשובה, לא יאוחר מחודשיים.
יהודית נאות: המפקח הכללי היה צריך להודיע בתוך חודש וזה קצר מדי.
יהודית נאות: עכשיו עשיתם שהשוטר מבקש תוך שישה חודשים, המפקח עונה אחרי שלושה חודשים כי השארתם רק שלושה חודשים.
יהודית נאות: למה המפקח צריך שלושה חודשים בשביל להשיב?
יהודית נאות: מחודש הקפצתם את זה לשלושה חודשים.
נילי אושה: מבחינת עיגון הזכויות של השוטר, אנחנו מבקשים להגיע למצב שבו עד תום התקופה יישארו לו שלושה חודשים.
יהודית נאות: את זה הבנתי, אבל למה המפקח צריך שלושה חודשים?
נילי אושה: אנחנו עוברים פרוצדורה שלמה בקטע של שקילת המשך השירות.
נילי אושה: זה מתחיל מבקשתו של השוטר, אחר כך מתחילים להיבדק פרמטרים שונים שנוגעים כן או לא, אחר כך הוא עובר הליך שימוע בכל מקרה אם רוצים להפסיק את שירותו וזה לטובתו.
נילי אושה: אנחנו רוצים מספיק זמן כדי לקיים את כל ההליכים לפני שתתקבל החלטה.
נילי אושה: לאפשר לו לערער אם הוא רוצה.
דוד אזולאי: ביקשתי שזה יהיה בכתב.
חנה קלר: אמרתי שזה יובא לידיעתו בכתב שיש לו את הזכות.
גדעון עזרא: אני רוצה לחזק את יהודית.
גדעון עזרא: אדם שרוצה להאריך את שירותו בחמש שנים ולא יודע מה תהיה תשובת המפכ"ל נמצא במתח.
גדעון עזרא: המתח הזה משפיע גם על המשפחה, גם על התיפקוד שלך וגם על הכל.
גדעון עזרא: אני חושב שמן הראוי לטובת השוטר ולטובת תכנון עתידו, לתת לו את מקסימום הזמן לדעת מה יקרה איתו.
גדעון עזרא: אתם צריכים לבדוק בפרוצדורה הפנימית שלכם מדוע זה לא ייקח תקופה יותר קצרה.
גדעון עזרא: אתם לוקחים לעצמכם רווח ביורוקרטי שאין לו מקום במדינה שלנו.
נילי אושה: זאת החלטה מאד קריטית והרת גורל לאיש ולכן אנחנו מבקשים לבחון אותה בכובד ראש.
נילי אושה: אנחנו מערכת היררכית והרי לא המפכ"ל יבדוק כל שוטר.
גדעון עזרא: אם האיש לא הגיש בקשה, את כבר יודעת שהוא עומד להשתחרר.
גדעון עזרא: את יכולה להניח מראש במי את צריכה לדון.
חנה קלר: ואם שוטר רוצה להסיג על כך?
גדעון עזרא: מי רוצה לעזוב?
גדעון עזרא: מי שעבר עשר שנים במשטרה . .
חנה קלר: לא מדברים על מי שמשרת כבר עשר שנים.
גדעון עזרא: אני חושב שהמשטרה יכולה לנקוט עמדה עוד לפני שהאיש הגיש בקשה.
דוד אזולאי: מה אתה מציע?
דוד אזולאי: לקצר את התקופה משלושה חודשים?
גדעון עזרא: הם יגידו.
גדעון עזרא: הוועדה מבקשת לקצר את התקופה.
יהודית חזני: אנחנו מגייסים מידי שנה כ-1,400 איש והמשמעות היא מעל מאה איש בחודש שצריך לדון בעניינם.
יהודית חזני: המשטרה צריכה את פרק הזמן הזה כדי לתת את מירב תשומת הלב.
גדעון עזרא: צריך להיות יותר זריזים בקבלת ההחלטות במשטרה.
חנה קלר: אני חושבת שאורך התקופות יכול להיטיב לבדיקה הרבה יותר מעמיקה וגם לאפשרות הסגה ברמות יותר גבוהות.
גדעון עזרא: במילה אחת גומרים את זה.
גדעון עזרא: המפקד הישיר יודע בדיוק.
חנה קלר: זה לא המפקד הישיר.
חנה קלר: זה בדיוק מה שרוצים, שלא המפקד הישיר יחליט.
יהודית נאות: חלילה רק אחד.
חנה קלר: חס ושלום.
חנה קלר: זה בדיוק מה שאמר היושב ראש, שצריכה להיות בקרה בכל הרמות.
גדעון עזרא: עבדתי בזה ואני יכול ללמד את כולם.
דוד אזולאי: אני מציע בכל זאת לבדוק את ההערה של חבר הכנסת גדעון עזרא.
גדעון עזרא: אתם באמת שולחים תשובות לאזרחים הרבה זמן אחרי משרדים אחרים.
גדעון עזרא: אני יודע שכשאני מקבל מכתב, אני מחזיר תשובה היום.
גדעון עזרא: לא כל דבר צריך לקחת כמה חודשים.
נילי אושה: אנחנו עוסקים בנושא של פיטורי שוטרים.
נילי אושה: מפקד ממליץ לפטר שוטר, וזאת סיטואציה דומה לסיטואציה שאנחנו מדברים עליה, ואנחנו בוחנים את זה במטה הארצי.
נילי אושה: אנחנו יודעים שהפרוצדורה של שמיעת השוטר, בדיקת הטענות שלו, היכולת לתמרן בתיאום הראיון הזה עם עורך הדין, כל זה לוקח הרבה זמן.
גדעון עזרא: האם אפשר לקבוע חודשיים ובמקרים כאלה ואחרים יאפשרו למשטרה להודיע לשוטר שבקשתו התעכבה בחודש.
גדעון עזרא: התוצאה הרגילה תהיה שכולם יקבלו אחרי שלושה חודשים ואת זה אני רוצה למנוע.
גדעון עזרא: אני רוצה שהחריג יהיה שלושה חודשים.
דוד אזולאי: אני מציע שזה יהיה תוך שישים יום ואם זה הולך ומתארך, להודיע על כך.
חנה קלר: נכתוב: רשאי המפקח הכללי לאשר מטעמים מיוחדים שיירשמו.
מירי פרנקל-שור: למי הוא רשאי לאשר?
חנה קלר: למערכת עצמה.
חנה קלר: על אף האמור בסעיף זה רשאי המפקח הכללי להתיר תקופות ארוכות יותר מטעמים מיוחדים שיירשמו.
נילי אושה: יודיע המפקח הכללי.
נילי אושה: הנורמה תהיה שישים יום והמקרים החריגים יהיו של תשעים יום.
מירי פרנקל-שור: כלומר חודשיים אחרי שהשוטר הגיש את הבקשה.
גדעון עזרא: מה עם שוטרי מג"ב?
נילי אושה: זה לא חל עליהם.
נילי אושה: חלקם מתגייסים למשטרה.
מירי פרנקל-שור: אם כך, הפרוצדורה תהיה זאת: שוטר צריך להגיש את בקשתו שישה חודשים לפני תום שירותו.
מירי פרנקל-שור: המפקח הכללי יצטרך לתת את תשובתו תוך שישים ימים מיום הגשת הבקשה, אלא במקרים מיוחדים שיירשמו יכול לתת את החלטתו עד תשעים יום ממועד הגשת הבקשה.
מירי פרנקל-שור: במקום שישה חודשים מיום פרסומו אני מעדיפה לקבוע בחקיקה תאריך.
מירי פרנקל-שור: אני מעדיפה שזה ייכנס לתוקף ב-1 במאי 2000.
דוד אזולאי: עד אז נקיים דיון פה בוועדה ותציגו בפנינו את המסמכים.
חנה קלר: נביא את זה בפניכם ויכול להיות שלא תהיינה לכם שום הערות.
דוד אזולאי: אנחנו מעלים להצבעה את הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה מס' 17, התשנ"ט-1999.
דוד אזולאי: בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין
חברי הוועדה: יולי אדלשטיין אריה גמליאל חיים דרוקמן יצחק סבן גדעון עזרא איוב קרא
מוזמנים: אנדרי אוזן, ממלא מקום ראש עיריית באר-שבע רות יוסף, סמנכ"ל משרד הפנים שלום דנינו, הממונה על מחוז הדרום, משרד הפנים עו"ד מרגלית בוטרמן, משרד הפנים עו"ד דסי צנגן-רוט, משרד הפנים שריד חבר, משרד הפנים יוסי כהן, משרד האוצר שי וינר, משרד האוצר אפרים בנימין, עיריית באר-שבע שלמה אלקבץ, יו"ר ההסתדרות במרחב אשדוד וקריית מלאכי דב קרן, מזכיר הסתדרות הפקידים במרחב אשדוד וקריית מלאכי רחל כהן, יו"ר ועד עובדי עיריית קריית מלאכי מרדכי אוחיון, ועד העובדים, עיריית קריית מלאכי יוסף אלון, גזבר עיריית קריית-מלאכי מישל ספירו, חבר הנהלת עיריית קריית-מלאכי יוסף פרס, עיריית קריית-מלאכי
נרשם על-ידי: ס ד ר ה י ו ם תוכנית ההבראה של עיריית באר-שבע מול קריית-מלאכי תוכנית ההבראה של עיריית באר-שבע מול קריית-מלאכי היו"ר דוד אזולאי:
נרשם על-ידי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
נרשם על-ידי: אנחנו דנים היום בתוכנית ההבראה של עיריית באר-שבע ועיריית קריית-מלאכי.
נרשם על-ידי: נמצא אתנו כאן ראש העיר קריית מלאכי מר ליאור קצב, וממלא מקום ראש עיריית באר-שבע מר אנדרי אוזן.
נרשם על-ידי: אני מבין שראש העיר עסוק מאוד ולכן לא הגיע לכאן.
נרשם על-ידי: למרות הפניות הרבות שלי - פניתי אליו פעמים רבות לקבל את תוכנית ההבראה של עיריית באר-שבע - ולצערי הרב לא קיבלתי עד לרגע זה.
נרשם על-ידי: אנדרי אוזן: יכול להיות שחלק מהמסמכים אינם במצב שאפשר להעביר אותם.
נרשם על-ידי: היו"ר דוד אזולאי: אני לא יודע.
נרשם על-ידי: קיבלתי מעיריית קריית-מלאכי נתונים מפורטים, אבל לא קיבלתי מעיריית באר-שבע.
נרשם על-ידי: אנדרי אוזן: אני יכול להעביר לך את מה שקיים.
נרשם על-ידי: אני מתפלא שלמרות הפניות הרבות שלנו מהוועדה לקבל איזשהם נתונים כלליים, לא קיבלנו.
אנדרי אוזן: היו"ר דוד אזולאי: עכשיו זה לא יעזור.
אנדרי אוזן: לכן ראש העיר שלח אותך לכאן.
אנדרי אוזן: יושבים כאן נציגי משרד הפנים ומשרד האוצר, ובוודאי הם יציגו את הנתונים ואנחנו נשמע אותם.
אנדרי אוזן: חבל מאוד שזאת התייחסות של ראש עיר.
אנדרי אוזן: אנדרי אוזן: אני יושב בוועדת הכספים ואני ממונה על הנושא.
אנדרי אוזן: היו"ר דוד אזולאי: אני שמח שאתה אתנו כאן וטוב שלפחות אתה כאן.
אנדרי אוזן: אני אומר לך שזה לא מכובד ולא יפה, ואתה יכול להעביר את הדברים שאמרתי בשם הוועדה לראש העיר.
אנדרי אוזן: זאת לא התנהגות של ראש עיר כלפי ועדה שדורשת לקבל נתונים, שדורשת לקיים דיון והדברים האלה לא מתבצעים ויש זלזול ואני רואה את העניין הזה בחומרה רבה.
אנדרי אוזן: אני מבקש להעביר את הדברים לראש העיר.
אנדרי אוזן: הטענות הן לא כלפיך, אני מצטער מאוד שאתה מקבל את הריקושטים, אבל חשוב מאוד שהדברים הללו יועברו לידיעתו של ראש העיר.
אנדרי אוזן: כך לא נוהג ראש עיר, במיוחד שמדובר כאן באנשים שלא נמצאים משני מתרסים אלא כולנו באותו מתרס.
אנדרי אוזן: תפקידנו זה לבוא ולסייע לאותן רשויות שנמצאות במצוקה.
אנדרי אוזן: כשעיריית באר-שבע קיבלה תוכנית הבראה, האמן לי שאני שמח על כך ואני מברך על כך.
אנדרי אוזן: כל רצוני הוא להגיע למצב שכל הרשויות במדינת ישראל יגיעו לאותה תוכנית הבראה עם אותם קריטריונים.
אנדרי אוזן: זאת המטרה.
אנדרי אוזן: הרי המטרה שלנו כאן
אנדרי אוזן: כועדה זה לשקם את השלטון המקומי שיתחיל לעמוד על הרגליים ושלא תהיה איפה ואיפה.
אנדרי אוזן: אנדרי אוזן: אני רוצה לומר לך שההסכם עדיין לא נחתם מבחינתנו.
אנדרי אוזן: אנחנו אמורים להיפגש עם האוצר ונציגי האוצר יודעים שאני אישית התנגדתי להסכם הזה.
אנדרי אוזן: אחרי שראש העיר הסכים, אני מחוסר ברירה הסכמתי לזה.
אנדרי אוזן: ההסכם הוא הסכם שלמעשה מביא למצב שעיריית באר-שבע לא תוכל לתפקד ואנחנו עוד נבהיר ונסביר את זה.
אנדרי אוזן: היו"ר דוד אזולאי: אני אתן לך אחר-כך אפשרות להציג את הדברים.
אנדרי אוזן: רות יוסף: אני לא יודעת אם עדיף שעכשיו אני אדבר או יותר מאוחר, אבל אתה המחליט.
אנדרי אוזן: היו"ר דוד אזולאי: הייתי רוצה שאת תדברי קודם, על-מנת לאפשר לממלא מקום ראש עיריית באר-שבע להגיב על דבריך.
אנדרי אוזן: רות יוסף: האמת היא שלי אין הרבה מה לומר.
אנדרי אוזן: מבחינתי קריית מלאכי ובאר-שבע הן שתי רשויות מתוך 180 רשויות שעשינו איתן הסדרים.
אנדרי אוזן: כלומר, אני לא רואה כאן משהו שונה בהתייחסות.
אנדרי אוזן: אנחנו עשינו הסדרי הבראה פרטניים עם הרשויות המקומיות, כאשר בסדרי גודל היה לנו כללים ועבדנו על-פי הכללים והצגנו אותם גם פה.
אנדרי אוזן: היו"ר דוד אזולאי: למשרד הפנים יש קריטריונים קבועים שעל-פיהם קובעים את תוכניות ההבראה לכל רשות מקומית?
אנדרי אוזן: רות יוסף: במפורש כן.
אנדרי אוזן: לא רק זה אלא שבכל ישיבה שיושב משרד הפנים מול רשות מקומית, יושב נציג האוצר לצורך העניין וכולנו מכירים את השקפות משרד האוצר.
דוד אזולאי: רות יוסף: נכון.
דוד אזולאי: לכן היכולת שלנו במקרה זה לתמרן מוגבלת.
דוד אזולאי: לכן ההשוואה בין באר-שבע לקריית-מלאכי היא לא מאוד רלוונטית, אבל אם אתם מעוניינים לדעת מה עשינו בבאר-שבע ובקריית-מלאכי, אין לי בעיה לומר.
דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: יכול להיות שכשאנחנו לוקחים את באר-שבע מול קריית-מלאכי מבחינת מספר האוכלוסין, ודאי שאת צודקת, אבל כשאני לוקח את המצוקה של קריית-מלאכי מול באר-שבע, אני חושב שהמצוקה שם ידועה.
דוד אזולאי: אני לא בא להגיד שבבאר-שבע המצב הוא טוב מאוד, גם שם יש בעיות מצוקה, אבל אני חושב שהמצוקות של קריית-מלאכי זועקות לשמים וזאת בהתחשב בעובדה שבקריית-מלאכי ביקרה ועדת הפנים, היו פניות של ועדת הפנים ומשרדי הממשלה ואנחנו תיכף נשמע את ראש עיריית קריית-מלאכי שיאמר לנו מה נעשה מאז הביקור שלנו.
דוד אזולאי: רות יוסף: אני אומר קודם כל את השיטה, איך אנחנו עובדים עם הרשויות המקומיות.
דוד אזולאי: הרשות המקומית צריכה להגיש למשרד הפנים שהרשות עצמה עשתה תוכנית הבראה.
דוד אזולאי: שהיא חושבת שהיא מסוגלת לעמוד בה.
דוד אזולאי: משרד הפנים לא עושה תוכנית הבראה אלא הרשות מגישה למשרד הפנים תוכנית הבראה והיא נבדקת על-ידינו כדי לראות אם היא סבירה או בלתי סבירה.
דוד אזולאי: אחרי שאנחנו מאשרים אותה, אז קובעים איזשהו הסדר של התמודדות בגרעון המצטבר.
דוד אזולאי: הגרעון השוטף מבחינתנו הוא לא התמודדות כי זאת התמודדות של הרשות.
דוד אזולאי: היא צריכה לאזן את ההוצאות בהשוואה להכנסות שלה.
דוד אזולאי: אנחנו אומרים לה זה מענק איזון, זה מקורות משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה וכולי, והיא צריכה להתאזן באופן עצמאי והיא מגישה לנו תוכנית.
דוד אזולאי: עיריית באר-שבע לצורך העניין בתחילת הקדנציה הנוכחית הגיעה אלינו וישבה אתנו על תוכנית הבראה.
דוד אזולאי: היה לנו מה שנקרא כיווני דרך.
דוד אזולאי: עיריית באר-שבע הלכה הביתה והחליטה שהיא לא מסוגלת לחתום על תוכנית ההבראה הזאת והיא לא קיבלה אגורה עד היום.
דוד אזולאי: ב6- באוקטובר היא הגיעה אלינו וישבנו שוב, ואז עמדו הנתונים שלהלן.
דוד אזולאי: כלומר, עיריית באר-שבע עמדה על גרעון מצטבר של 283 מיליון שקלים.
דוד אזולאי: זה היה הגרעון שדובר עליו, נכון ליוני 1999.
דוד אזולאי: חשבנו איך מפרקים את הפצצה הזאת שהיא לא קטנה.
דוד אזולאי: איך מתחילים להוריד.
דוד אזולאי: כדי לסבר את האוזן, זה כמעט מחצית מהתקציב השוטף שלה, הגרעון.
דוד אזולאי: התקציב שלה הוא כ600- מיליון שקל, כך שחצי מהתקציב שלה הוא גרעון.
דוד אזולאי: כלומר, יש לה על התקציב השוטף גרעון של 280 מיליון שקל.
דוד אזולאי: חשבנו איך מתמודדים עם זה.
דוד אזולאי: עיריית באר-שבע זה לא מעט תושבים וכך אי-אפשר לתת שירותים.
דוד אזולאי: איוב קרא: מה אשם ראש עיר שמקבל עיר עם גרעון גדול?
דוד אזולאי: למה לא להעמיד לדין את זה שהיה לפניו?
דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: ידידי הטוב, אני מציע לך לא להיכנס לסוגייה.
דוד אזולאי: זאת סוגייה מאוד כואבת והאמת לי שיושבים פה נציגי הפנים והאוצר שישמחו לעזור לנו בעניין הזה כדי לפתור את הבעיה של אותם ראשי ערים שמכניסים את הרשות לגרעונות והולכים הביתה ואחרי המבול.
דוד אזולאי: רות יוסף: ההתייחסות הייתה במפורש בהקשר הזה.
דוד אזולאי: זאת אומרת, ראש עיר שמתחלף לא צריך לסבול ממה שקודמו עשה ולכן גם קריית-מלאכי, גם באר-שבע וגם עוד שבעים רשויות נוספות, ישבנו איתן מחדש על תוכניות הבראה.
דוד אזולאי: כלומר, ראש העיר הנוכחי בעצם לוקח אחריות על תוכנית הבראה והוא לא לוקח על תוכנית ההבראה של קודמו.
דוד אזולאי: על זה באמת משרד האוצר היקצה למשרד הפנים תוספת של מאתיים מיליון שקלים, בדיוק לנקודה הזאת, בדיוק כדי להתמודד עם הנקודה הזאת ואז עיריית קריית-מלאכי ובאר-שבע נכנסו בעצם לרובריקה הזאת באופן שווה לגמרי.
דוד אזולאי: מה ההסדר עצמו.
דוד אזולאי: בהסדר מדובר על 280 מיליון שקלים.
דוד אזולאי: אומרים מה הרשות יכולה לתת לצורך העניין, איך אנחנו צריכים לכסות את הגרעון הזה.
דוד אזולאי: כמובן אף אחד לא חלם שהממשלה תתן צ'ק על סך 280 מיליון שקל לעיריית באר-שבע.
דוד אזולאי: לא שאיכפת היה לבאר-שבע לקבל, אבל זה לא כל כך התאים למקורות הכספיים שיש לנו.
דוד אזולאי: אז יש לנו נוסחה מה השתתפות הרשות ומה ההשתתפות שלנו.
דוד אזולאי: אנחנו מדברים על חוב מתגלגל מההוצאה שבעצם הרשות המקומית, כיוון שהיא לא נותנת תשלומים באופן מיידי אלא בכיוון של שוטף פלוס שלושים או שוטף פלוס ששים, אז 35 מיליון שקל זה חוב, אובר-דרפט כזה שהיא יכולה להתגלגל אתו, וזה אגב חמישה אחוז מההוצאה.
דוד אזולאי: מדובר על פיגור בגבייה ממים וארנונה - 65 מיליון שקל.
דוד אזולאי: מכירת נכסים - 30 מיליון שקל.
דוד אזולאי: אחרי שאספנו את כל המקורות, נשארו לנו 150 מיליון שקל.
דוד אזולאי: יצחק סבן: אתם בטוחים שאת ה65- מיליון הם כן יוכלו לגבות?
דוד אזולאי: רות יוסף: אנחנו חושבים שבמקרה חמור כזה, הרשות המקומית צריכה לצאת מעורה ולעשות את התהליך הזה.
דוד אזולאי: אם היא רוצה לקבל עזרה מהממשלה, שזה השתתפות של כל משלמי המס במדינת ישראל, קודם כל היא צריכה לגבות גם את המגיע לה במקומה שלה.
דוד אזולאי: אגב, זה לא רק באר-שבע אלא זה כל הרשויות היו צריכות לעשות זאת על-פי אותה נוסחה.
דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: ברגע שהן לא גובות את הסכום הזה, הן למעשה צוברות אותו על-חשבון הגרעון שלהן.
רות יוסף: אנדרי אוזן: אדוני היושב-ראש, אתם חייבים לראות כאן את כל התמונה.
רות יוסף: לכן אני אומר שאני מציע לקריית-מלאכי לא לחתום על הסכם שכזה.
רות יוסף: לגבי גביית חובות העבר, אני רוצה שתדעו מאיפה המחלוקת שלנו ואנחנו עדיין לא חתמנו על ההסכם.
רות יוסף: אנחנו ישבנו אתמול בלילה ישבנו עד שעות הלילה המאוחרות לדון בו.
רות יוסף: אנחנו אמורים לחזור עם תוכנית הבראה, אבל אנחנו לא מוכנים אתה כי אנחנו לא רוצים להגיש תוכנית שלא נעמוד בה.
רות יוסף: אני לא יודע אם תהיה לנו משכורת בעקבות זה, כי יתנו לנו את המענק רק אם נביא תוכנית הבראה.
רות יוסף: את ה65- מיליון שקלים האלה שמבקשים שנגבה, נצא מנקודת הנחה שכן נגבה אותם, אבל זאת לא הבעיה.
רות יוסף: אצלנו בתקציב 99 זה היה במסגרת התקציב השוטף.
רות יוסף: מה שהיא אומרת כאן למעשה - ותיכף תבינו את המספרים - היא אומרת לנו להתייעל ב32.5- מיליון נוספים, מעבר לגרעון שכבר יש לנו השנה, מעבר להעמסה של פריון מלוות כתוצאה מנטילת הלוואות שהם רוצים שאנחנו ניקח.
רות יוסף: כביכול עושים לנו טובה.
רות יוסף: נותנים לנו שמונים מיליון שקל הלוואות, אבל רק ההחזר שלהם, בנוסף להלוואות שנלקחו לפני כן, זה מעמיס על העירייה 22 מיליון שקל נוספים לשנה.
דוד אזולאי: אנדרי אוזן: שבעים מיליון.
דוד אזולאי: זה כל הסיפור של כל ההסדר של באר-שבע שמדברים עליו.
דוד אזולאי: אני אומר לך שאני סירבתי לחתום כי אני לא יודע אם נעמוד בזה.
דוד אזולאי: אני לא רואה שנוכל לעמוד בזה כי ההסכם הזה הוא לא בר-ביצוע.
דוד אזולאי: רות יוסף: נשארנו עם 150 מיליון שקל וגם 150 מיליון שקל בעצם לא יכולנו לתת.
דוד אזולאי: כלומר, מבחינת המקורות שהיו לנו לא יכולנו להרשות לעצמנו לתת סכום כזה.
דוד אזולאי: הרשות המקומית לא חתמה על ההסדר הקודם, כך שנשארה לנו יתרה מההסדר הקודם של שלושים מיליון שקל שהם לא חתמו עליו.
דוד אזולאי: על הסכום הזה הוספנו עוד ארבעים מיליון שקל מההסדר החדש לרשויות חדשות.
דוד אזולאי: כלומר, היתרה שמשרד הפנים יכול היה להעמיד לרשות העניין הזה זה שבעים מיליון שקל מתוך 280 מיליון שקל גרעון.
דוד אזולאי: לגבי ההפרש אמרנו לרשות שהם יצטרכו לקחת על עצמם באמצעות הלוואה.
דוד אזולאי: אנדרי אוזן: אין סיכוי שנקבל הלוואה ואת יודעת את זה.
דוד אזולאי: רות יוסף: אם לא תקבלו, יש בעיה, אבל משרד הפנים לא היה יכול להעמיד מעבר לסכום הזה.
רות יוסף: ההסדר הוא הסדר לא קל.
רות יוסף: אגב, גם ההסדר של קריית-מלאכי הוא לא הסדר קל.
רות יוסף: אנחנו בהערכת מצב שלנו במגבלות התקציב אמרנו שהרשות הזאת יכולה אולי להרים את עצמה בהסדר הזה מה גם שיש חבורה שהוכיחה היא רוצה לעשות מעשה הפעם והוכיחה רצינות ונכנסת לתוכנית ההבראה ברצינות ובודקת איך לעשות ומה לעשות.
רות יוסף: מה שנותר לנו היום זה להחזיק לה אצבעות.
רות יוסף: אגב, הרשות עוד לא קיבלה אגורה עד היום.
דוד אזולאי: רות יוסף: עיריית קריית-מלאכי קיבלה הרבה מאוד.
דוד אזולאי: גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הנוכחית עיריית באר-שבע בינתיים עוד לא קיבלה שום דבר.
דוד אזולאי: זה המצב של באר-שבע.
דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: אם עיריית באר-שבע הייתה חותמת היום על ההסכם, היו כבר מזרימים את השבעים מיליון?
רות יוסף: שי וינר: ההסדר כולל ה65- מיליון, כולל כל הסעיפים של, זה הסדר הבראה, גם במקרה של קריית-מלאכי ובכל רשות מקומית אחרת, זה הסדר של הרשות שהיא יזמה אותו והיא אמורה לבצע אותו.
רות יוסף: היו"ר דוד אזולאי: מצד אחד אתה אומר שהרשות יזמה אותו, אבל מצד שני אני שומע כאן את נציג הרשות אומר לך שהוא לא מוכן לחתום על ההסכם הזה בכלל.
רות יוסף: שי וינר: ההסדר הוא של הרשות מרגע שהיא חותמת עליו.
רות יוסף: הביצוע תלוי בה, אך ורק בה.
רות יוסף: הכספים שאושרו וצבעו לזכותה בהסדר, שליש היא מקבלת בעת החתימה והשאר תלוי בביצוע התוכנית.
רות יוסף: אם היא לא תבצע את התוכנית, היא לא תקבל את הכסף.
רות יוסף: כפי שאנדרי אמר, הם עדיין לא חתמו על התוכנית, אם הם לא יחתמו על התוכנית - הוא יכול לשפר אותה ולחתום על תוכנית משופרת - עד שלא יחתמו על תוכנית, אין הסדר ובאר-שבע לא קיבלה ולא תקבל שום סיוע תקציבי.
רות יוסף: זה חל על שמונים רשויות שנכנסות להסדרי הבראה.
רות יוסף: גדעון עזרא: הגורם היחידי המשותף לשלטון הקודם בבאר-שבע ולשלטון הזה בבאר-שבע זה רשויות משרד הפנים.
רות יוסף: מה אתם עשיתם חוץ מאשר להוציא תוכנית הבראה?
רות יוסף: מה עשית כל הזמן כאשר הוציאו כסף ועמדתם מן הצד?