GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהבה גלאון: אנחנו יודעים על שחיתויות ולא הפריטו כי אמרו שנמנע שחיתות במגזר הציבורי ונעביר את זה הלאה, שם זה יהיה נקי יותר.
זהבה גלאון: הייתה כאן תפיסת עולם שלא רואה את האנשים ממטר ולא רואה את האנשים בעיניים.
זהבה גלאון: נעביר את זה לחברות והחברות משרשרות חברות ולוקחות עוד חברות וכולי.
זהבה גלאון: אני רוצה לבקש.
זהבה גלאון: אני חושבת שאנחנו יכולים לבקש ממשרדי הממשלה הערכות כלכליות - תכף נשמע את נציגי האוצר – כמה זה עולה.
זהבה גלאון: אף אחד לא יודע כמה זה עולה.
זהבה גלאון: עושים הצלבות, הארגונים עושים זאת, נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נתונים כאלה וגופים כאלה, אבל כנסת ישראל חייבת לקבל נתונים.
זהבה גלאון: את זה אני רוצה לבקש בסופו של דבר.
ניסן סלומינסקי: תוך כדי דיבור אני מנסה לחשוב לעצמי, ואני אתן לכם לדבר, איך אפשר יהיה לברר את העובדות באופן מסודר כדי שאחר כך נוכל באמת להתחיל לטפל.
ניסן סלומינסקי: אני כרגע אפילו מוריד את החלק האידיאולוגי ונניח אני מתעלם ממנו.
ניסן סלומינסקי: אם אלמנט כזה שכנראה בבסיס שלו היה גם החלק של חסכון כספי, מתברר שהוא מביא בדיוק לתוצאה ההפוכה, בוודאי צריך להפסיק אותו ובלי קשר לוויכוח האידיאולוגי.
ניסן סלומינסקי: אני מחפש איזשהו גוף או משהו ותוך כדי דיון אני אנסה אולי למצוא מישהו שיוכל באמת להביא לנו חתך רוחבי על משרדי הממשלה שייתן לנו פתרון.
ניסן סלומינסקי: לא ראיתי את המחקר של בר אילן ויכול להיות שהמחקר של בר אילן יכול לתת תשובה ויכול להיות שנצטרך להכניס את מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
ניסן סלומינסקי: אני מחפש איזשהו גוף שייתן לנו קודם כל את הנתונים ולפי זה יהיה לנו יותר קל לפעול ויכול להיות לעצור את הדבר הזה שאם הוא גם מביא הפסדים וגם גורם לשחיתויות, אין לו מקום.
ניסן סלומינסקי: אידיאולוגית ודאי שאנחנו לא חושבים כך אבל אפילו אם אני שם את זה בצד.
ניסן סלומינסקי: נמצא את הדרך.
זהבה גלאון: גם נתונים וגם סוג של בדיקה השוואתית על העלויות של העסקה ישירה ועלויות של העסקה.
ניסן סלומינסקי: לנתונים וגם תוצאה בשטח.
ניסן סלומינסקי: מעבר לנתונים גם האם זה נותן את הסיבה בגינה זה קיים.
ניסן סלומינסקי: אם נניח זה מביא לייעול של הדבר.
ניסן סלומינסקי: אם נניח יתברר בנושא של האחיות שמעבר לנושא הכספי שיכול להיות שיתברר שהוא יותר יקר מכפי שהיה קודם, בפועל גם לא התממשו הדברים שהיו.
ניסן סלומינסקי: כלומר, האיכות ולא רק הכמות.
ניסן סלומינסקי: אם נגיד שהכסף הוא הכמות, גם האיכות של העניין לא הייתה.
ניסן סלומינסקי: אני מחפש דרך אך אפשר לקבל את הנתונים אבל בינתיים אנשי האוצר יתייחסו.
<אלכס קגנוב: רפרנטית מקרו באגף התקציבים, משרד האוצר.
<אלכס קגנוב: אני אתייחס קודם כל באופן כללי כי באמת הנושא הוא נושא מאוד מאוד רחב.
<אלכס קגנוב: הסתדרות העובדים הכללית, כאשר היא באה לבית הדין הארצי לעבודה בשביתה של עובדי הקבלן, לא הביאה את הייעוץ המשפטי שלה אלא הביאה את עורכת הדין אורנה לין שהיא עובדת במיקור חוץ עבור ההסתדרות.
<אלכס קגנוב: הסיבה שההסתדרות שאני חושבת שאין מחלוקת, על מחויבותה לזכויות העובדים בחרה לא לבוא עם היועץ המשפטי שלה שמועסק, הסוגיה של איך אנחנו מספקים שירות מסוים נבחנת בכל מקרה לגופו בהנחה שהמטרה היא ראויה על מנת לספק את השירות הטוב ביותר שאנחנו יכולים לספק.
<אלכס קגנוב: לצערנו, הן במיקור חוץ והן בהעסקה ישירה, תמיד עשויות לקרות תקלות שאנחנו מנסים למנוע אותן ככל יכולתנו.
זהבה גלאון: לא קוראים לזה תקלה.
<אלכס קגנוב: אני אתן דוגמה.
<אלכס קגנוב: כאשר אנחנו מעסיקים עובדים בהעסקה ישירה בטאבו, נושא מאוד משמעותי היום במדינת ישראל עם כל מצוקת הדיור, אנחנו רוצים שלפחות כאשר כבר נמצא הכסף, התהליך הזה של הרישום יהיה תהליך נכון ומדויק ושלא יקרו תקלות.
<אלכס קגנוב: אנחנו בנינו מערכת מחשוב.
<אלכס קגנוב: המערכת נבנתה במיקור חוץ מחוץ לכותלי המשרדים, נבנתה מערכת מדף בהשקעה של כמה מיליוני שקלים.
<אלכס קגנוב: אנחנו לא הצלחנו להפעיל את המערכת הזאת.
<אלכס קגנוב: המערכת הזאת היא פריון ושיפור שירות לאזרחים ולא הצלחנו להפעיל אותה בגלל סכסוך עבודה שהסתיים לפני מספר ימים בפסק בוררות של המוסד לבוררות מוסכמת שמעניק שלושים אלף שקלים לכל עובד על הנסת מערכת מחשוב.
<אלכס קגנוב: אלה תנאי החיים בהם אנחנו חיים, אלה יחסי העבודה שאנחנו נמצאים בהם יום יום ועכשיו אני רוצה לשאול מה היה קורה אילו אותו גורם מחשוב שאנחנו כרגע דנים בו, בשישה מיליארד או לא בשישה מיליארד, כל אחד מהעובדים – ובאמת אלה עשרות עובדים ולפעמים מאות – היה דורש שלושים אלף שקלים על כל מערכת מחשוב שהיינו רוצים להכניס.
זהבה גלאון: זאת ממש לא השאלה.
זהבה גלאון: איך קשורה השאלה למיקור חוץ?
ניסן סלומינסקי: תני לה.
ניסן סלומינסקי: נשמע את הרעיון.
ניסן סלומינסקי: היא רוצה להוביל תשובה.
ניסן סלומינסקי: נשמע אותה ואחר כך תוכלי שוב לדבר.
<אלכס קגנוב: עיינתי במסמכים.
<אלכס קגנוב: לא סתם הבאתי כדוגמה את הסתדרות העובדים הכללית.
<אלכס קגנוב: עיינתי בנתונים שהוצגו כאן
<אלכס קגנוב: בפני חברי הכנסת כחומר רקע לדיון, למשל נתונים של חברת אלדור.
<אלכס קגנוב: אלדור היא חברה שעובדת במיקור חוץ לא רק עבור הממשלה אלא עבור שורה של גורמים במשק ובאמת מהנתונים הכספיים שהיא מפרסמת עולה שההכנסות ממיקור חוץ מהממשלה ומהגופים הציבוריים כולם נמצאות בסדר גודל של ארבעים אחוזים.
<אלכס קגנוב: המשמעות היא ש-שישים אחוזים מהפעילות של החברה הזאת נמצאים בכלל במגזר הפרטי.
<אלכס קגנוב: זאת אומרת, לא רק סגן החשב הכללי שביצע את המכרז של השישה מיליארד חשב שהדרך הכי טובה לספק את שירותי המחשוב של הממשלה היא באמצעות מיקור חוץ אלא היו גם אחרים, רבים יותר, שחשבו שזאת הדרך וחברת אלדור היא כנראה חברה שאם היא זכתה בכל כך הרבה מכרזים ממשלתיים וזכתה בכל כך הרבה מכרזים פרטיים, כנראה היא יודעת לספק שירות בצורה טובה יותר מהאופן שבו הממשלה יודעת לספק שירות ומהאופן שבו חברות פרטיות רבות אחרות מספקות אותו.
<אסתי סגל: כמו חברת נס טכנולוגיות למשל שהוכיחה את עצמה.
ניסן סלומינסקי: תנו לה לסיים.
<אלכס קגנוב: אני מציעה שלא נישאר באנקדוטות .
זהבה גלאון: אלה לא אנקדוטות.
זהבה גלאון: את יכולה להגיד את זה עשר פעמים אבל אני אומרת לך שאלה לא אנקדוטות.
זהבה גלאון: להגיד שאלה אנקדוטות, זה לבטל את הדברים שנאמרו.
<אלכס קגנוב: זאת גם דוגמה מייצגת של הסדרים במגזר הציבורי שבהם יכולת הניהול של ההנהלות – וכשאני אומרת יכולת הניהול זאת יכולת הספקת השירותים הציבוריים – היא קטנה מאוד, היא מאוד מאוד מוגבלת ולכן – ואני אומרת את זה ואני אומר את זה עוד פעם לפרוטוקול – אנחנו בוחנים כל שירות בכל מקרה לגופו.
זהבה גלאון: מורים, עובדות סוציאליות, אחיות.
זהבה גלאון: תתייחסי לזה.
<אלכס קגנוב: אני אשמח להתייחס אם תרצו אחרי כן.
<אלכס קגנוב: אנחנו בוחנים בכל מקרה לגופו, בוודאי בשירותים חדשים אבל יש לנו שירותים קיימים שאנחנו מספקים אותם בהעסקה ישירה.
<אלכס קגנוב: כידוע לכם חלק גדול מהדברים אי אפשר לגעת בהם, גם כאשר לפעמים הגופים מתייתרים ועובדים שנמצאים בהם עוסקים במשימות שלצערנו כבר לא רלוונטיות.
<אלכס קגנוב: אני אתן דוגמה, אם אנחנו בעולם המחשוב.
<אלכס קגנוב: יש לנו היום עשרות עובדים בממשלה שעוסקים במערכת שלא קיימת ולא ניתן לגעת בהם ואפילו לא להזיז או לנייד.
<אלכס קגנוב: אנחנו לא חייבים לפטר אלא יכולים למצוא פתרונות אחרים אבל אפילו את הפתרונות האלה הרבה פעמים קשה לנו לייצר.
<אלכס קגנוב: לכן לצערנו ככל שמגמת ההקשחה של העסקה במגזר הציבורי תימשך, אנחנו כל פרויקט חדש בוחנים אותו לגופו של עניין, האם לספק אותו באמצעות העסקה ישירה או באמצעות מיקור חוץ.
<אלכס קגנוב: אנחנו הצגנו לממשלה נתונים.
<אלכס קגנוב: רק לשם השוואה, אנחנו עלינו בסדר גודל של 7,000 תקנים מתוך מאה אלף תקנים בתקציב 2012-2013.
<אלכס קגנוב: יש נתונים שבנק ישראל מפרסם לפיהם הגידול במשרות הוא גידול בעולם השירותים הציבוריים.
<אלכס קגנוב: עולם השירותים הציבוריים זה המגזר העסקי הרחב יותר.
<אלכס קגנוב: עובדי הקבלן לא נספרים בו.
<אלכס קגנוב: היקף העסקה הישירה שלנו הולך וגדל על אף הנתונים שלכאורה המגזר הציבורי רק מקצץ ומקצץ.
<אלכס קגנוב: אנחנו לא בעולם הזה כבר מזמן, מאז 2009.
<אלכס קגנוב: יש באמת היקף אדיר בהיקף השירותים שאנחנו מספקים בהעסקה ישירה.
<אלכס קגנוב: אם הייתי יכולה להגיד באופן חותך שהשירותים שאנחנו מספקים בהעסקה ישירה טובים או טובים פחות מהשירותים שאנחנו לא מספקים בהעסקה ישירה, לצערי אין לי אפשרות להגיד דבר כזה.
<אלכס קגנוב: אני כן יכולה להגיד שהשירותים שאנחנו מספקים שלא בהעסקה ישירה הם לרוב במקומות בהם אנחנו סבורים שיש יתרון יחסי להספקת השירותים שלא בהעסקה ישירה.
<אלכס קגנוב: אנחנו מדברים למשל על נושא שעלה במסגרת סכסוך עובדי הקבלן, נושא השמירה, הניקיון, המחשוב.
<אלכס קגנוב: אלה נושאים שהוגדרו ואנחנו בשיג ושיח עם ההסתדרות למה אנחנו סבורים שהיתרונות היחסיים שם הם טובים יותר.
<אלכס קגנוב: נושא נוסף שהוא במיקור חוץ והוא בתחולה רחבה יחסית, אלה פרויקטים זמניים.
<אלכס קגנוב: כשאני אומרת פרויקט זמני, זה אם משרד ממשלתי צריך חוות דעת הנדסית מסוימת ואין לו מהנדס, ואני לא חושבת שאני צריכה להחזיק מהנדס במשך ארבעים שנים כדי לקבל את חוות הדעת הזאת.
<אלכס קגנוב: כממשלה קשה לי להתייחס לכל סוגי מיקור החוץ של כלל המגזר הציבורי שלכל הפחות בהערכות השמרניות ביותר כולל 600 גופים.
זהבה גלאון: מורים זה זמני לדעתך?
<אלכס קגנוב: מורים זה לא זמני.
<אלכס קגנוב: אני יכולה להתייחס בגדול.
זהבה גלאון: 15 אלף מורים בהעסקה קבלנית.
זהבה גלאון: מה את אומרת?
<אלכס קגנוב: אני עיינתי בנתונים אחרים שהועברו מטעם הקואליציה ללשכת השר שלנו.
<אלכס קגנוב: הם לא נמצאים בפני חברי הכנסת ולכן אני לא רוצה להתייחס בהרחבה.
<אלכס קגנוב: רק כדי לתקן חלק מהדברים אני אומר שלא כל מי שנמצא בשוק הפרטי ועוסק בתחומים של חינוך, בריאות ורווחה הוא מיקור חוץ ממשלתי.
<אלכס קגנוב: זה חלק מהנתונים שהוצגו כאן.
<אלכס קגנוב: בתי אבות פרטיים הם לא מיקור חוץ של הממשלה.
<אלכס קגנוב: בואו נדבר על המורים.
<אלכס קגנוב: אנחנו מכירים תופעה שגם הגיעה לבית המשפט העליון לפיה רשויות מקומיות מבקשות להוסיף על התקן של המורים שאנחנו מממנים.
<אלכס קגנוב: כל שירותי החינוך, לא משנה מי מספק אותם, ממומנים באופן מלא על ידי הממשלה, אם בחינוך היסודי ואם בחינוך העל יסודי.
<אלכס קגנוב: בחינוך היסודי המורים הם מורים עובדי מדינה ובחינוך העל יסודי המורים הם מורי בעלויות ובעלויות הן רשויות מקומיות ורשויות אחרות.
<אלכס קגנוב: קיימת תופעה של מורים שמועסקים על ידי רשויות מקומיות על מנת לתגבר את התקן שניתן על ידי משרד החינוך.
<אלכס קגנוב: שוב, זה הגיע לבית המשפט העליון עם עמדה חד משמעית של משרד החינוך שלצורך העניין פיצול כיתות זאת תופעה אסורה.
<אלכס קגנוב: המשמעות של זה היא כמובן שרשויות חזקות לא יכולות לרכוש שירותי חינוך טובים יותר לתלמידים שלומדים בתחומיהן.
<אלכס קגנוב: הנושא הוא סוגיה חינוכית פדגוגית שאני מניחה שלא נפתור אותה כרגע אבל זה מקור התופעה.
<אלכס קגנוב: אנחנו מסוגלים לממן הן במיקור חוץ והן שלא במיקור חוץ שירותים ציבוריים בהיקפים מוגבלים.
<אלכס קגנוב: זה טבע המשאבים.
זהבה גלאון: את מבטלת את הנתונים שהוצגו כאן.
זהבה גלאון: יש לך נתונים שאת יכולה להציג?
זהבה גלאון: את אומרת שזה לא, אבל מה כן?
זהבה גלאון: מה הנתונים?
זהבה גלאון: את נציגת האוצר.
זהבה גלאון: תני נתונים לגבי העסקה.
דב חנין: בהמשך לשאלתה של חברת הכנסת גלאון.
דב חנין: אחד הנתונים המאוד מטרידים שאנחנו שומעים אותם לאורך כל דיוני הבוקר בכל הוועדות של הכנסת הוא שהסיפור הזה של העסקה קבלנית הוא לא רק פוגע בזכויות העובד והוא לא רק פוגע בשירות אלא בסוף הוא גם עולה למדינה יותר.
דב חנין: האם אתם עשיתם בחינת רוחב של הטענה הזאת?
יצחק כהן: לא היית בתחילת הישיבה.
זהבה גלאון: שאלנו את זה אבל זאת שאלה מצוינת לחזור עליה שוב.
<אלכס קגנוב: אני אשמח להתייחס.
<אלכס קגנוב: היו כאן גם טיעונים על אידיאולוגיה.
דב חנין: אלה לא טיעונים אלא אלה עובדות.
דב חנין: אידיאולוגיה היא דבר לא רע ובלבד שזאת לא אידיאולוגיה מוטעית.
זהבה גלאון: שזאת אידיאולוגיה נכונה.
<אלכס קגנוב: אני מציעה להתייחס על ציר הזמן שכן חלו תמורות משמעותיות.
<אלכס קגנוב: אם נסתכל רגע ממש ממעוף הציפור על עלויות ועל מרכיבי העלויות ונדבר על ראשית שנות ה-90, שנת לידתה של התופעה, אנחנו דיברנו על עובד מדינה שאם נסתכל רק על תחום הפנסיה ואפילו נניח ששניהם מרוויחים את אותו שכר, אז עובד המדינה יהיה זכאי לפנסיה תקציבית ועכשיו אנחנו מדברים על הפרשה רעיונית שמתקרבת לארבעים אחוזים בהנחה שהוא עובד עד גיל 67, והרבה פחות אם הוא פורש לפני כן, אל מול עובד קבלן שלא היה זכאי לפנסיה בכלל.
<אלכס קגנוב: זאת אומרת, היו לנו כאן ארבעים אחוזים וזה בהנחה שהוא מרוויח את אותו שכר ולא שכר נמוך יותר שזה היה המצב.
דב חנין: הוא כבר לא בפנסיה תקציבית.
<אלכס קגנוב: היום אנחנו כבר לא בפנסיה תקציבית ושיעורי ההפרשות לפנסיה עלו באופן דרמטי.
<אלכס קגנוב: לכן מטבע הדברים הכדאיות הולכת ויורדת.
<אלכס קגנוב: זה שהכדאיות הלכה וירדה, זה לא שלא שמנו לב אלא במקביל אני חושבת שאין מחלוקת גם עם הארגונים שהיקף ההעסקה הלא ישירה במגזר הציבורי ירד פלאים.
זהבה גלאון: נתונים.
<אלכס קגנוב: אני אשמח.
זהבה גלאון: על סמך מה את אומרת את זה?
<אלכס קגנוב: אין בעיה.
<אלכס קגנוב: אני אתייחס.
זהבה גלאון: את לא נותנת נתונים.
<אלכס קגנוב: החל מ-2003 נקלטה שורה של צוותים בשיתוף פעולה בין משרד האוצר, נציבות שירות המדינה, ונקלטו עובדי קבלן.
<אלכס קגנוב: זה נקרא צוות א', צוות ב', צוות ג', צוות ד'.
<אלכס קגנוב: הקבוצה האחרונה נקלטה ב-2009 עת נכנס חוק העסקת עובדי קבלן לתוקפו.
<אלכס קגנוב: אנחנו עשינו עכשיו, במסגרת ההסכם האחרון עם ההסתדרות, מיפוי.
<אלכס קגנוב: אני רוצה שנבין את סדרי הגודל.
<אלכס קגנוב: אם דיברנו קודם על אלפים, היינו בממשלה עם דיווחים ראשוניים שהגיעו על 400 עובדים מתוך כמעט שבעים אלף שהממשלה מעסיקה.
<אלכס קגנוב: בסוף בכלל נמצא שרק מאה מתוכם הם כתף אל כתף כהגדרתם.
<אלכס קגנוב: זאת אומרת, עובדים אחרים הם עובדים שלא נכנסים בכלל להגדרה.
דב חנין: אולי צריך לבדוק את ההגדרה.
<אלכס קגנוב: יכול להיות שאפשר לבדוק אותה.
דב חנין: רק במשפט.
דב חנין: אני מזמין אותך לדיונים שהיו הבוקר בוועדות הכנסת האחרות ואת תשמעי שם על עובדים.
דב חנין: כנראה שההגדרה היא בעייתית כי אנחנו שמענו על עובדות סוציאליות, שמענו על מורות וכולי.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שנצטרך להפסיק את הדיון כי השארנו את הסעיף הראשון לקבל בו החלטה אם הם יהיו מוכנים.
יצחק כהן: לא ישבו אתנו.
יצחק כהן: גם עם זהבה לא ישבו.
ניסן סלומינסקי: לבוא להסביר לנו על ועדת הפיקוח.
יצחק כהן: צריך לדבר אתנו.
ניסן סלומינסקי: אני אתן לכם לדבר, גם לסגן החשב וגם למוריה אבל אני רואה שהנושא רק מתחיל.
זהבה גלאון: אתה רוצה לקיים עוד ישיבה?
ניסן סלומינסקי: נקבע ישיבה יותר מסודרת ונצטרך גם לעשות יותר הכנות ולקבל יותר נתונים.
ניסן סלומינסקי: מאחר ואתם נמצאים כאן, תוכלו להתייחס בקצרה.
<מרדכי אלישע: סגן בכיר לחשבת הכללית לענייני שכר, תנאי שירות וגמלאות.
<טמיר כהן: למה אתם לא נרשמים לדיון?
<מרדכי אלישע: היינו בדיון אצל חבר הכנסת חיים כץ ולמרות שלא הוזמנו, באנו לכאן ביוזמתנו.
<מרדכי אלישע: ראשית, אני רוצה להגיד שיש לנו מספרים, לגבי עובדי קבלן לפחות, עובדי קבלן שהועסקו.
<מרדכי אלישע: נכון להיום אני יכול להגיד בוודאות שצמצמנו את התופעה במשרדי הממשלה לגבי עובדי חברות כוח אדם.
זהבה גלאון: מכמה לכמה?
<מרדכי אלישע: אני מאמין שממאות רבות לעשרות בודדות לתקופות זמניות בלבד.
<מרדכי אלישע: יש לנו מטרות מאוד מסוימות, רק אם זה למשהו זמני ופרוייקטלי ולא מאריכים יותר.
<מרדכי אלישע: כלומר, מאריכים לשלושה-ארבעה חודשים אחרי שאנחנו משתכנעים בוועדה משותפת עם הנציבות שזה משהו זמני.
<מרדכי אלישע: נכון להיום לדעתי, תכף אני אקבל את הנתון המדויק, מדובר בממש עשרות בודדות.
<מרדכי אלישע: אנחנו גם עוקבים אחרי זה לוודא שזה לא מתקיים.
<מרדכי אלישע: לגבי עובדי כתף אל כתף.
דב חנין: אדוני, הנתונים שלנו הם כל כך שונים שכנראה יש הבדל בהגדרות.
דב חנין: אני בטוח שאתה עוסק באיזושהי תופעה והיא בהיקף של עשרות, אבל התופעה שאנחנו רואים היא תופעה של עשרות אלפים.
זהבה גלאון: לפי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<מרדכי אלישע: אני מפריד את זה.
<מרדכי אלישע: אני מסביר.
<מרדכי אלישע: יש כמה הגדרות.
<מרדכי אלישע: אולי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת הגדרה כוללת אבל בסוף זה מתחלק לכמה סוגים כאשר סוג אחד אלה עובדים שעסקו באמצעות חברות כוח אדם וזה הופסק.
<מרדכי אלישע: סוג נוסף הוא מה שנקרא עובדי כתף אל כתף שזאת ההתקשרות של נותני שירותים חיצוניים וגם זה למעשה הופסק.
<מרדכי אלישע: דיווחנו בוועדה אחרת על כך.
<מרדכי אלישע: חשוב לי להדגיש שאני מייצג את משרדי הממשלה בלבד ואני לא מדבר על רשויות מקומיות אליהן שייכים המורים שציינתם ועובדים סוציאליים.
<מרדכי אלישע: נכון להיום מיפינו את הכול ותיקננו 160 עובדים.
<מרדכי אלישע: כרגע נכון להיום יש עוד חמישים בתהליך תיקנון מאז חודשיים-שלושה ובזה תיגמר התופעה.
זהבה גלאון: מתוך כמה?
<מרדכי אלישע: מתוך 268.
<מרדכי אלישע: 380 דיווחו על עובדי כתף אל כתף.
<מרדכי אלישע: עשינו בחינה ממש פרטנית עם הלשכה המשפטית לגבי כל ההגדרות, לגבי כל עובד ועובד, ומצאנו בסביבות ה-268 שעונים על ההגדרה.
<מרדכי אלישע: כמעט כולם מתוקננים.
זהבה גלאון: אלה משרדי הממשלה.
זהבה גלאון: כמה עובדים יש במשרדי הממשלה?
<מרדכי אלישע: בסביבות שמונים אלף.
<אסתי סגל: בדיוק עכשיו יש שביתה באוצר.
<מרדכי אלישע: אין שום שביתה בעניין הזה.
<מרדכי אלישע: אני יודע מה אני אומר.
זהבה גלאון: זאת הגדרה שונה.
ניסן סלומינסקי: אני אומר שזה רק הפתיח ואנחנו נקיים דיון נוסף.
<מרדכי אלישע: אני אשמח כמובן להרחיב.
<מרדכי אלישע: אני למעשה מפרסם את התאריכים להעסקת כל נותני השירותים החיצוניים שאלה פסיכולוגים, מתכננים, מהנדסים וכולי.
<מרדכי אלישע: אני אומר לכם שהרבה מבעלי המקצוע לא יבואו לעבוד בהעסקה ישירה.
<מרדכי אלישע: כמנהל משאבי אנוש לשעבר במשרד הרווחה הייתה לנו בעיה מאוד מאוד קשה לגייס מהנדסים, לגייס פסיכולוגים ולגייס הרבה מאוד בעלי תפקידים.
<מרדכי אלישע: נשארנו פשוט בלי יכולת לתת שירות במעונות של המפגר, במעונות של חסות הנוער וזאת בעיה מאוד מאוד קשה.
<מרדכי אלישע: אם דיברו כאן על יעילות.
<מרדכי אלישע: בסוף צריך לזכור שהרבה מאוד מנותני השירותים מועסקים בהיקף של עשרות שעות בודדות לחודש.
<מרדכי אלישע: כלומר, לבוא היום ולתקן מישהו בשליש משרה או בארבעים שעות חודשיות, זה לא ריאלי ואנחנו מאוד מאוד מתגמלים בתעריפים שלנו על הזמניות הזאת, מה גם שזה לא יהיה, כפי שאמרתי, אם אני צריך מישהו לארבעים שעות, אני לא אעסיק אותו במשרה מלאה.
<מרדכי אלישע: אני אסביר למה זה קשה.
<מרדכי אלישע: אם יש לי פסיכולוג שאני אמור לנייד אותו בין כל המעונות בכל הארץ, אם הוא היה עובד מדינה, אני אומר לכם בכנות שזה לא יעבוד והוא לא יעבוד בלי התעריף.
<מרדכי אלישע: דבר נוסף, אפילו תפעיל עליו פיקוח, דיברתם על כלי פיקוח ובקרה, ואם יהיו כלי פיקוח ובקרה, יבוא אריה יעקובי ידידי ואני אומר לו בפה מלא שכל מעילה, מה שלא יהיה, ההסתדרות מיד תגן עליו ואז איבדת גם את הכלי של הפיקוח והבקרה.
<מרדכי אלישע: כלומר, צריך לזכור למה הגענו לשם.
<מרדכי אלישע: הגענו לשם בגלל מה שהיה לפני עשרים שנים.
<מרדכי אלישע: גם לגבי עובדי המחשוב שלא נתנו את השירות.
זהבה גלאון: אתה מתייחס לדוח של סגן החשב הכללי מ-2010 לגבי הפרויקט?
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשמוע את מוריה.
ניסן סלומינסקי: כאמור, אנחנו רק מתחילים את הדיון ולכן אני גם לא אסכם אותו כי נקיים דיון הרבה יותר רחב בעניין.
ניסן סלומינסקי: מאחר והאנשים הגיעו, אני רוצה לשמוע אותם.
<מוריה אשכנזי: אני יושבת ראש חטיבת אחיות בריאות הציבור בהסתדרות האחיות.
<מוריה אשכנזי: אני מבקשת להודות על זכות הדיבור וברכות לך חבר הכנסת סלומינסקי שאתה מכיר את הנושא כבר משנים עברו כולל טמיר.
<מוריה אשכנזי: משרד האוצר דיבר על מחשוב ואני הולכת להתייחס לנושא של תחום בריאות התלמיד שלמעשה כאן אני מצפה ממשרד האוצר שיבוא ויכיר בעובדה שכאן ההפרטה נכשלה לחלוטין.
<מוריה אשכנזי: פרסתי לכם כאן את המצגת בהדפסה ואני מוכנה לכוון אתכם לכמה עמודים.
ניסן סלומינסקי: מאחר ואנחנו מצומצמים בזמן, תתייחסי בקיצור.
<מוריה אשכנזי: אני ממש מקצרת.
ניסן סלומינסקי: אל תפני למצגת.
<מוריה אשכנזי: כדי שיבינו כי מדובר במספרים ומדובר בכסף.
<מוריה אשכנזי: הטבלה לגבי נותני השירות, אני מבקשת לדייק כי למעשה ב-1997 זה היה בידי המדינה באמצעות קבלן, ב-2007 זה הפך להיות הפרטה חד משמעית שלא באמצעות מכרז אלא קיבלו פטור ממכרז, ב-2011 למעשה השירות הופרט אחרי כישלון של חברת האגודה למען שירותי בריאות ועבר לחברת נטלי.
<מוריה אשכנזי: גם נטלי נכשלה ואז היה מכרז נוסף בה זכו שתי חברות נוספות ובד בבד כבוד הרב ליצמן עת היה שר הבריאות לקח את האומץ, אזר אומץ והלך דווקא לאזור הכי קשה בארץ שהוא מחוז הדרום, שם כיסוי החיסונים וכל הפעילויות שאפו כמעט לאפס.
<מוריה אשכנזי: זה היה במרץ, באמצע השנה, ב-2012.
<מוריה אשכנזי: כיסוי החיסונים היה 28 אחוזים באוכלוסייה כאשר כל אחיות בריאות הציבור התארגנו כולנו כאחת ובמשך שלושה חודשים מיצינו כיסוי חיסונים של שתי חברות קבלניות שישבו שם והרוויחו כסף.
<מוריה אשכנזי: אנחנו בשלושה חודשים הבאנו את המצב למצב אחר לגמרי.
<מוריה אשכנזי: זאת אומרת, אוכלוסייה בסיכון הגיעה למצב שהיא מחוסנת.
<מוריה אשכנזי: אדוני היושב ראש, אני מבקש שאחר כך תעיין במצגת.
ניסן סלומינסקי: אני אעיין ואת תוזמני אני מקווה, לדיון נוסף.
דב חנין: כדאי אולי לעשות דיון מיוחד בסוגיה הזאת.
ניסן סלומינסקי: כן נעשה.
דב חנין: זה באמת דיון כבד משקל.
<מוריה אשכנזי: כל העלויות עלו.
<מוריה אשכנזי: הפירוט כאן הוא יותר מפורט.
<מוריה אשכנזי: בסופו של דבר העלויות עלו.
<מוריה אשכנזי: אם היה תקציב שהתבסס על 67 מיליון שקלים, היום הוא כבר עבר את המאה מיליון שקלים כאשר מספר האחיות ב-67 מיליון שקלים היה 600 והיום יש לנו עם מעבר למאה מיליון שקלים, בקושי 300 אחיות בשתי החברות הקבלניות האלה.
<מוריה אשכנזי: אני פונה כאן לשר האוצר שנכנס לתפקיד ושאל את עצמו איפה הכסף.
<מוריה אשכנזי: עכשיו אני שואלת אותו איפה הכסף ואיפה יתרת הכסף שניתנה לאותם קבלנים.
ניסן סלומינסקי: הבנו את המספרים ואת העוצמה של זה.
ניסן סלומינסקי: אני לא מסכם את הדיון כי רק פתחנו אותו ונקיים דיון הרבה יותר לעומק בהזדמנות אחרת.
ניסן סלומינסקי: אני מודה לחבריי חברי הכנסת.
זהבה גלאון: בהזדמנות קרובה.
זהבה גלאון: בוא נסכם בהזדמנות קרובה.