GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק אהרונוביץ': היא אומרת שכל הסדר המקדמה (ב) עד (ז), כל הסעיף - - -
<שלומית ארליך: שזה בעצם מה שהורדת, השמטת מהרישה של סעיף 15 - -
<ברוך משולם: מה שהעברנו.
<שלומית ארליך: - - והעברתם לכאן.
<שלומית ארליך: כשאנחנו מדברים על גופים שהם רשות מקומית, רשות הפיתוח, בקרן הקיימת לישראל, - -
<ברוך משולם: קק"ל, "הימנותא", כן.
<שלומית ארליך: - - שהם היום כבר פטורים ממס.
יצחק אהרונוביץ': הם פטורים ממס אז אין טעם שיחולו עליהם.
יצחק אהרונוביץ': זה מה שאמרתי בתחילת הדברים, זה בעצם עסקאות שקבלנים מבצעים על קרקע של רמ"י, של רשות מקרקעי ישראל.
ניסן סלומינסקי: אוקיי, רוץ הלאה, בסדר.
<שלומית ארליך: למה אתם צריכים סעיף כזה שמסמיך את השר?
<שלומית ארליך: כל הפטורים קבועים פה, למה צריך להיות סעיף שמסמיך את השר?
יצחק אהרונוביץ': להפך, אנחנו רוצים פשוט שתהיה איזושהי גמישות.
יצחק אהרונוביץ': איך אומרים, דברים משתנים ולפעמים יש אולי, נראה, - -
<אביבה אטיאס: שזה יהיה באישור ועדת הכספים.
יצחק אהרונוביץ': - - נצפה באיזשהו סוג של עסקאות, כמו שאגב אני מפנה לסעיף (2), מה שקבענו על 72, זה דבר שראינו אותו, עיריות שלמעשה מכרו אז הרוכשים היו אמורים לשלם מקדמה וכו', למרות שעיריות פטורות, אז אם ניתקל בדבר כזה אז כמובן אנחנו נוכל לפתור את זה בהוראה, ולא נצטרך לבוא בהליך חקיקה.
<עופר מנירב: קודם כול, אני בוודאי בעד סעיף קטן (4), אבל אני רוצה להגיד עוד משהו, ברשותך, אדוני.
<עופר מנירב: העלינו כבר יותר מפעם אחת שבמסגרת פישוט ההליכים מקבל את הקדמה שאנחנו מקדמים היום שהכול ממוחשב שם, אנחנו בעולם אחר, הגיע הזמן שיפסיקו לשמש את המקרקעין כבן-ערובה.
<עופר מנירב: פעם עסקות מקרקעין היו העסקות הגדולות במשק, היום עסקות מניות גדולות פי כמה וכמה מעסקאות של מקרקעין, סכומי המס שמשלומים על עסקאות הוניות גבוהים פי כמה וכמה ואין שם שום התניה על העברת מניות או דברים כאלה בתשלום כזה או אחר.
<עופר מנירב: גם במקרקעין כאשר יש לי עכשיו בניין משרדים, אם הוא נמצא במסגרת חברה אני מוכר את המניות ולא מדווח ולא שום דבר ולא משלם, לא צריך אישור, לא צריך כלום, פשוט מעביר נקודה.
<עופר מנירב: רק אם בניין המשרדים הזה נמצא אצל היחיד אז יש את המגבלות האלה שאנחנו מדברים פה עליהם היום.
<עופר מנירב: אני חושב שהגיע הזמן גם להשוות את הקטע הזה והגיע הזמן - - -
ניסן סלומינסקי: אז כלפי מה אתה מדבר?
<עופר מנירב: כדי לפשט - - -
<שוש שחם: <הוא רוצה לבטל את מס שבח.>
ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על כל סעיף (ח)?
<עופר מנירב: אני מדבר במסגרת סעיף (ח)(4) אולי זה הזדמנות להכניס, שהוועדה תקרא לשר לשקול את רוב העסקאות לפטור.
<עופר מנירב: אז אני מבין אם יגידו: את העסקאות במשק אנחנו רוצים לשמור עדיין למעקב, אבל עסקאות קטנות, אין שום סיבה שלא ייתנו אישור להעברה אוטומטית ברגע ששולם, המס או המקדמה ילך אוטומטית, לא צריך את ההתניה הזאת כל הזמן כמשמש - - -
<שוש שחם: רציתי כאן להפנות את תשומת הלב לסעיף קטן (ח)(1).
<שוש שחם: אנחנו מוציאים כאן מכירת דירת מגורים מזכה שהתבקש בשבילה פטור לפי פרק חמישי 1, דירת מגורים מזכה שהתבקש בשבילה פטור לפי פרק חמישי 1 יכולה להיות עדיין חייבת.
<שוש שחם: כלומר, זאת דירה שהתבקש לגביה פטור ואז היא לא בתחולה ואז היא לא נכנסת להליך מהיר, כי בסך הכול כאן כל הרעיון הוא הליך מהיר ואז מה קורה עם אותה דירה שהתבקש בשבילה פטור, אבל בעצם יש שם סכום מסוים של מס שבח?
<שוש שחם: ולמה אני מתכוונת?
<שוש שחם: לשנה הראשונה של הליניאריות החדשה, למשל עכשיו.
<עופר מנירב: היא פטורה, אני לא מבין מה את רוצה.
<קריאה: שלא תבקש פטור.
<עופר מנירב: היא תהיה פטורה, אם היא תבקש פטור היא תהיה פטורה.
<שוש שחם: אז אני לא מבקשת.
<שלומית ארליך: אבל למה לא לקבוע את זה במסגרת הפטורים?
<שוש שחם: כי יש לי כאן סעיף שאומר פטור, ומצד שני הדירה הזאת היא שעטנז, היא גם פטור והיא גם חייבת.
<שוש שחם: אז שתהיה כאן איזושהי התחייבות שלהם שכשאנחנו מדברים על דירה שהמס בה נמוך בגלל הלינאריות החדשה – דירה שמוכרים אותה ב-5 מיליון שקל, נניח, כל דירה שהיא שיש לי עליה איזשהו סכום של מס נמוך, אם נכנסתי עם שתי דירות בינואר 2014 ויש לי סכום מס נמוך, אז נכון ששתי הדירות האלה פטורות אבל יש לי סכום מס נמוך – שתהיה איזושהי הצהרה שלהם לפרוטוקול שהם מתייחסים לזה גם בהליך מהיר.
<שלומית ארליך: לא, זה לא רק הצהרה לפרוטוקול.
<שלומית ארליך: למה לא לקבוע את זה במסגרת החוק?
יצחק אהרונוביץ': אז אני רוצה רגע רק להסביר פשוט.
יצחק אהרונוביץ': כעיקרון, מ-1 בינואר 2014 כפי שעורכת-דין שוש שחם ציינה, מה שנקרא "דירות השקעה" נכנסו למעשה למעגל הדירות החייבות, אלא שכפי שהוועדה זוכרת, הוועדה אישרה את זה, אנחנו עושים מה שנקרא "מסלול שחלקו פטור", זאת אומרת, קרי, מס השבח עד 1 בינואר 2014 פטור ורק מס השבח משם ואילך חייב.
יצחק אהרונוביץ': הווה אומר שדירה שלמשל נמכרת היום והיא דירה לא פטורה כי היא לא דירתו היחידה של המוכר, המס יהיה ככל הנראה מאוד נמוך.
יצחק אהרונוביץ': כי נניח שזו דירה שנרכשה אפילו בשנת 2008, 2009 ולא קודם לכן, עדיין כשנחלק לינארית יצא חלק חייב מאוד מאוד נמוך.
יצחק אהרונוביץ': ובוודאי ש-7.5%, דירה שנרכשה ב-2008 היא במקדמה של 7.5% מיותרת.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, זה לשלם פה סכום מאוד גבוה, כאשר ברור שהשבח מאוד נמוך.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להסביר את העמדה שלנו.
יצחק אהרונוביץ': העמדה שלנו אומרת שהדירות האלה כן צריכות להיות בתוך הליך המקדמה, ויש בזה גם להקל על הציבור, ואסביר למה.
יצחק אהרונוביץ': אם היום אני עורך-דין שמייצג קונה בעסקה כזאת, והיום זה כבר הפך להיות בכלל עוד יותר מסוכן כי אם המוכר אומר לי שיש לו יותר מדירה אחת אז מן הסתם הוא חייב לשלם פה את מס השבח.
יצחק אהרונוביץ': אם הדירה הזאת תהיה מחוץ למקדמות, אני צריך לעשות את החשבון כמה כסף להשאיר בנאמנות, יש נושא של פחת וכו' וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אז אמרנו, המקדמות צריכות לחול, אבל במקביל יצאה הנחיה שהעברתי ליועצת המשפטית של הוועדה ב-13 בינואר 2014, יצאה הנחיה של הסמנכ"לית לשומה וביקורת גב' מירי סביון, שאומרת שכאשר מדובר בדירה שנמכרת בחישוב לינארי חדש המקדמה למעשה תוקטן באופן אוטומטי לשומה העצמית של המוכר.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, אם המוכר עכשיו – אותה סיטואציה שאמרתי קודם – המס אצלו בכלל צריך לצאת 1,000 שקל, אז אוטומטית המשרד צריך להקטין את גובה המקדמה ל-1,000 שקל, קרי, הקונה ישלם 1,000 שקל, יקבל אישור לטאבו.
<שלומית ארליך: מאיפה הסמכות להוצאת ההנחיה הזאת, שי?
<שלומית ארליך: מאיפה אתם קוראים את זה?
יצחק אהרונוביץ': יש לנו סמכות להקטנת מקדמה.
<שלומית ארליך: אבל רק לפי בקשה של הצדדים.
יצחק אהרונוביץ': אז ציינו פה שכאשר מוגשת בקשה לתשלום מקדמה אז זה קטן.
יצחק אהרונוביץ': את זה ציינו במכתב.
<שלומית ארליך: אבל מכוח מה?
יצחק אהרונוביץ': יש אפשרות גם היום בחקיקה.
<שלומית ארליך: לכן אנחנו שואלים, למה לא לעגן את זה בחקיקה?
<ברוך משולם: אבל זה גם צופה פני עתיד.
יצחק אהרונוביץ': כי בחקיקה אם נגיד את זה, זה מה שנקרא לדיראון עולם, לא לדיראון עולם, אבל בוודאי שנניח עוד ארבע-חמש שנים כשהחלק החייב בדירות מגורים בחישוב המיוחד, החלק החייב ילך ויגדל, יכול להיות ש-7.5% כן יהפוך להיות ריאלי.
<שלומית ארליך: שי, בממוצע אנחנו מתקנים את חוק מיסוי מקרקעין שלוש פעמים בשנה.
<שלומית ארליך: אנחנו מדברים עכשיו שנים קדימה, למה אי-אפשר לקבוע את זה?
<שלומית ארליך: ובאחד התיקונים שתראו שבאמת אנחנו מגיעים למס או אתם רוצים להוסיף - - -
יצחק אהרונוביץ': גפני יעשה לנו חיים קשים, מה - - -
<עופר מנירב: שי, אתה יכול להכניס את זה לגבי הוראת השעה בלבד, אתה יכול להכניס את התיקון הזה שיחול רק לגבי הוראת השעה של הארבע שנים עד 2018, ספציפית תייחד אותה להוראת השעה במסגרת התיקון, פתרת את הבעיה.
יצחק אהרונוביץ': שבעצם לגבי הוראת השעה - - -
<עופר מנירב: רק לגבי הוראת השעה במסגרת הארבע שנים ואז פתרת את הבעיה.
<עופר מנירב: אפשר לעשות את זה וגמרנו את העניין.
<עופר מנירב: תעגן את זה בפנים וזהו.
<ברוך משולם: סוף 2017.
יצחק אהרונוביץ': סוף 2017.
<עופר מנירב: סוף 2017, כן, וזהו, על-פי שומה עצמית.
<עופר מנירב: אותה הנחיה שמירי הוציאה תיכנס למסגרת החקיקה בתוקף בתקופת הוראת השעה, ולא צריך לחזור לפה עוד פעם.
<שלומית ארליך: אז בעצם מה שאנחנו עושים, אנחנו מכניסים סעיף שיהיה הוראת שעה, ננסח אותו אחר כך, שבעצם אומר שלגבי הדירות המזכות-חייבות האלה לפי ההנחיה עד 31 בדצמבר 2017 לא תחול - - -
יצחק אהרונוביץ': המקדמה תהיה בשיעור השומה העצמית.
<שוש שחם: כן, כן, המקדמה - - -
יצחק אהרונוביץ': זה טוב, זה מיטיב עם הציבור.
<שוש שחם: סכום המקדמה יהיה בסכום השומה העצמית.
<שוש שחם: שי, כל הכבוד.
יצחק אהרונוביץ': - - באישור ועדת הכספים.
יצחק אהרונוביץ': אם יש את שר האוצר, שיהיה באישור ועדת הכספים.
יצחק אהרונוביץ': הלאה, (ט).
<שוש שחם: כבודו, רציתי להגיד משהו.
ניסן סלומינסקי: אבל בואו נתקדם.
<שוש שחם: רק דבר אחד קצר.
<שוש שחם: רציתי לשבח את רשות המסים על הצעת החוק הזו, כי זו הייתה - - -
ניסן סלומינסקי: רגע, עוד לא גמרנו.
<שוש שחם: זו הייתה הוראת שעה שהמצב לגמרי לא היה ודאי, ואני סומכת על כבודו שהיום זה יגמר ואז תהיה ודאות טוטלית בשוק.
ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש מהתקשורת לציין ששוש שיבחה את רשות המסים וכו' וכדומה.
ניסן סלומינסקי: יותם, לא שמעת את זה, הא?
<יותם ברגר: אשתדל לשכוח.
<עופר מנירב: עכשיו הם נכנסו ללחץ, שוש.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להסביר רגע את הסעיף הזה.
יצחק אהרונוביץ': הסעיף הזה למעשה בא לענות על הטענה, ובאמת כחלק משיתוף הפעולה שהיה לנו עם לשכת רואי-החשבון, לשכת עורכי-הדין ועם הקבלנים, אבל פה בעיקר עם לשכת עורכי-הדין, אמרו לנו כך, ואני חושב שזיו שרון בעצמו העלה את זה בכמה מהדיונים שהיו, הוא אמר: אתם מדברים שזה מקצר, OECD מקצר את הרישום.
יצחק אהרונוביץ': בוא נגיד, יש עסקה, אני בתור הקונה שילמתי את המקדמה של המוכר, טוב ויפה, מס רכישה אין לי, איפה אישור מס הרכישה?
יצחק אהרונוביץ': למס הרכישה יש למנהל שמונה חודשים, בעצם אני לא מקצר את הרישום בטאבו.
יצחק אהרונוביץ': פה בעצם באנו ואנחנו הולכים איזשהו צעד גדול מבחינת רשות המסים, הוא צעד משמעותי מבחינת רשות המסים.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו אומרים ככה: אם תוך 90 ימים מהיום שבו הוגשה ההצהרה לעניין מס רכישה המנהל עדיין לא הגיע לדון בשומה הזאת כי המנהל מתעכב, יש לו הרבה תיקים על השולחן, אזי בכפוף לסעיפים שנאמרים כאן, הרוכש יקבל אישור לטאבו למרות שעדיין שומה שלב א' לא הסתיימה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, אנחנו מנתקים פה בעצם את מתן האישור לטאבו משומה שלב א', זה באמת כדי להקל על הרישום ולקצר את התהליך.
<שלומית ארליך: שי, לגבי סעיף (1), הוא מדבר על כל המסמכים והפרטים שנדרש להמציאם, באילו מסמכים ופרטים יכול להיות מדובר?
<שלומית ארליך: וזה גם בשים לב לפסקה (4) שאומרת שזה: הגיש את המסמכים להוכחת זכאותו להקלה או לפטור כאמור.
<שלומית ארליך: איזה עוד סוגים של מסמכים יכולים להיות שהם לא המסמכים המנויים בפסקה (4)?
יצחק אהרונוביץ': אני מזכיר שבעצם למעשה אם אני מצהיר על הרכישה, הרי הרוכש לא חייב להצהיר עם המוכר, הוא מצהיר על הרכישה – למשל לא צירף את חוזה הרכישה, אז יש פה בעצם מסמך חסר שעכשיו אנחנו פונים ודורשים את זה ממנו.
יצחק אהרונוביץ': בעצם הזמן יתחיל לרוץ מהרגע שאקבל את הפרטים האלה.
יצחק אהרונוביץ': סעיף (4) מכוון בעיקר במקומות שלמשל נכה וכו'.
<עופר מנירב: רגע, כבודו, לגבי זה, אני חושב שסעיף (ט) מצוין בלי סעיפים קטנים (1)(2)(3)ו-(4).
<עופר מנירב: צריך לגמור בסעיף (ט) בלי הסעיפים הקטנים, משום שמה הם אומרים לנו פה?
<עופר מנירב: אם אני בא באמת לקצר הליכים ולתת לרוכש את האישור, הרוכש שילם את מס הרכישה על-פי שומה עצמית, שילם את המס, את אותה מקדמה שמוכר היה צריך לשלם, אז גם אם יהיו מחר הפרשים – קודם כול לגבי ההפרשים שיהיו, אם יהיו למוכר, הקונה לא אחראי לזה, משום שהוא צריך לקבל את האישור ממילא אם הוא שילם את המס, את המקדמה, אז הוא חייב לקבל את האישור any way, חייב לקבל את האישור ברגע שהוא שילם את ה-7.5% או כמה שיוקטן לו, הוא צריך לקבל את האישור.
<עופר מנירב: לגבי השומה העצמית שלו, המס רכישה, כמה הבדלים כבר יכולים להיות אחר כך בין השומה העצמית לבין זה?
<עופר מנירב: זה לא יכול להיות סכומים מהותיים.
<עופר מנירב: חבל, אם הולכים לקראת, נעשה את זה פשוט.
<עופר מנירב: הלוא במס רכישה, במס שבח אין לכם שום הפרש, לא יכול להיות הפרש בהגדרה?
<עופר מנירב: רק מס רכישה יכול להיות הפרש קטן.
ניסן סלומינסקי: שי, מה אתם אומרים על זה?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו רוצים את הסעיף הזה ככה.
יצחק אהרונוביץ': לדעתי זה גם בסך הכול בגדול מקובל היה.
<עופר מנירב: אז בוא תסביר למה, שי, לא מתאים לך לתת תשובה כזאת: אנחנו רוצים ככה.
יצחק אהרונוביץ': אגיד למה.
יצחק אהרונוביץ': כי הרי מה אנחנו אומרים בעצם, ב-(2) אנחנו אומרים: לא נעשתה שומה לפי שומה עצמית אם כבר המנהל דן מהר וגמר תוך חודש את השומה.
<עופר מנירב: אז מה?
יצחק אהרונוביץ': אז גמרנו, יש לך שומה - - -
<עופר מנירב: מה זה קשור למס שבח?
<עופר מנירב: אין קשר למס שבח.
<עופר מנירב: אז זה רק מס רכישה.
<עופר מנירב: אז במס רכישה הכי הרבה תפסיד קצת.
<ברוך משולם: אבל למה, עופר?
<עופר מנירב: שטויות.
<עופר מנירב: אבל אתה לא מפסיד, זה לא שלא מגיע לך הכסף, אתה רק לא משלם, רק כבן-ערובה.
יצחק אהרונוביץ': אבל, עופר, הוא הגיש שהוא צריך לשלם 100,000, לי יצא 120,000 כבר אחרי חודש, למה שאני - - -
<עופר מנירב: שי, מס רכישה על הפער הוא קטן, חבל, חבל, בואו, תקצרו את ההליכים, חבל.
<שוש שחם: יש כאן עוד נקודה.
<שוש שחם: הרעיון הוא שמס שבח זה יותר חשוב.
<שוש שחם: למה?
<שוש שחם: כי האיש מכר את הנכס ואז אם נשאר חוב אז אין ממה לעקל.
<שוש שחם: במס רכישה ההיגיון הזה לא קיים, אם נשאר פה באיזשהו מקום חוב של מס רכישה אז יש נכס ואפשר לעקל.
יצחק אהרונוביץ': לכן הלכנו על 90 ימים.
יצחק אהרונוביץ': אמרנו, 90 ימים לא נבוא, - - -
<עופר מנירב: הנכס אצל הקונה, נשאר אצל הקונה.
יצחק אהרונוביץ': אחרי 90 ימים.
<קריאה: מה הקשר ל-90 יום?
<שוש שחם: פה בגלל זה צריך לצמצם.
<עופר מנירב: אתם לא מקצרים פה.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מתנגדים.
ניסן סלומינסקי: רבותי, בואו נמשיך הלאה.
<שלומית ארליך: אנחנו צריכים להצביע על סעיף 1.
<שלומית ארליך: מה שאני מבינה לגבי הסיפה בסעיף קטן (ו), (4)(ו) אז אפשר להשמיט אותו?
<שלומית ארליך: זה מקובל עליכם, נכון?
<ברוך משולם: מקובל.
ניסן סלומינסקי: כן, מקובל עליכם להשמיט?
<ברוך משולם: כן, מקובל (4)(ו) מקובל.
ניסן סלומינסקי: מקובל להשמיט את הוראות סעיף 88.
<שלומית ארליך: אז בעצם הייתה לנו הסתייגות של חבר הכנסת גפני שהגיש אותה בשמו ובשם חבר הכנסת ליצמן והצבענו עליה.
<שלומית ארליך: ועכשיו אין הסתייגויות נוספות, אנחנו מצביעים על סעיף 1.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נצביע על סעיף 1 לפי כל התיקונים שנעשו פה.
ניסן סלומינסקי: תמשיכו לסעיף 2.
<ברוך משולם: זה בעצם - - -
יצחק אהרונוביץ': הסעיף שהפך את זה להוראת שעה.
<שלומית ארליך: רק לפני שנמשיך, שמתם לב שלא נמחקה גם הוראת סעיף 9(ב) שקובעת את תחילה והתחולה לסעיף 2 פסקה (1) שביטלתם, ואז המשמעות היא שאנחנו משאירים את ההוראה שנותנת לנו אפשרות להאריך את הצווים.
יצחק אהרונוביץ': זה ברור.
<ברוך משולם: כן, אבל זה כבר מעקר מתוכן.
<שלומית ארליך: זה לא ברור, צריך למחוק את זה.
<ברוך משולם: נמחק את זה, אין בעיה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד סעיף 2 עם התוספת הזו?
<ברוך משולם: אנחנו רוצים לתקן את זה, שיכנס במועד שפג הצו.
<שלומית ארליך: זאת אומרת, ב-1 ביוני 2014.
ניסן סלומינסקי: קודם כול, אני רוצה באמת לשבח את כולם, הצעת חוק חשובה, חיכינו לה והיא עברה.
ניסן סלומינסקי: עכשיו יש לי בקשה – אני מאוד מעודד את ההשתתפות של הלשכות, גם לשכת רואי-החשבון, לשכת עורכי-הדין, אם יש מצבים של הלשכות האחרות, יועצי המס, סוכני הביטוח – יש לי רק בקשה כדי למנוע דברים, אם תעברו לפני כן על הצעות החוק, אם יש לכם הערות תעבירו אותם, תעבירו בכתב או תשבו עם האנשים הרלוונטיים מולכם בנושא הזה, תקיימו את כל הדיון ביניכם, אם הדברים מסתדרים הכול טוב, אתם מגיעים לכאן עם משהו משותף, רק אם דברים לא מסתדרים שיגיעו לפה ואנחנו נכריע.
ניסן סלומינסקי: למעשה, הבקשה שלי, תנסו שלא יהיה מצב שכאן בדיון פתאום עולים נושאים חדשים לגמרי שאף פעם לא דוברו בין הצדדים וכל ההתדיינות נערכת כאן, ולפעמים חברי הוועדה כאילו מיותרים לשעתיים כשהם שומעים את הדיון ביניכם.
ניסן סלומינסקי: תשתדלו, מה שיש מחלוקת ודאי תביאו לפה ונכנס בעובי הקורה ונחליט.
ניסן סלומינסקי: תנסו שלא יהיו נושאים חדשים, אלא כל מה שיש להם תעלו לפני כן, תקיימו דיון, תחליטו, מסתדרים, מצוין, לא מסתדרים, יבוא לפה.
ניסן סלומינסקי: אבל שלא יהיה הדיון הראשון רק פה ביניכם כי זה חבל, כי הרבה פעמים זה דיונים על דברים שאנחנו לא ממש בקיאים בזה, ויכול להיות שאתם ביניכם יכולים להסתדר ולהגיע להסכמות.
<עופר מנירב: כבודו טועה, ולמה?
<עופר מנירב: משום שראשית אני מצטרף לברכות של עורכת-דין שחם משום שבאמת היה שיתוף פעולה, באמת ישבנו, באמת הרבה מאוד דברים קיבלו בעקבות ההערות שלנו ושל אחרים חד-משמעית.
<עופר מנירב: כל הדברים שהעליתי פה היום זה דברים שהיו במחלוקת ועלו במהלך הדיון.
<עופר מנירב: לא העליתי אפילו דבר אחד פה היום שלא העליתי קודם במהלך הדיונים, כבודו.
ניסן סלומינסקי: עופר, אז לא טעיתי.
<עופר מנירב: שמעתי את בקשתו של כבודו עוד מלכתחילה בפעמים הקודמות, ואת כל מה שהיה ריכזתי והעליתי.
ניסן סלומינסקי: אם העלית דברים שבמחלוקת אז זה בסדר, ביקשתי רק שלא יהיה – ויכול להיות ששוש העלית דברים חדשים או מה, ביקשתי כללית.
ניסן סלומינסקי: ואני אומר שוב, כללית, אם אתם יכולים לקיים את הדיונים לפני כן זה יעזור.
ניסן סלומינסקי: תשתדלו לא להעלות נושאים חדשים.
ניסן סלומינסקי: מה שבמחלוקת ודאי שיגיע לפה.
<עופר מנירב: כבודו, אנחנו מקיימים, וזה חלק גדול בזכותו של אדוני שגרם לכך שבאמת יש ישיבות ויושבים ודנים בפתיחות ובסדר גמור.
ניסן סלומינסקי: ברוך השם, כך צריך להיות.
בועז טופורובסקי: וגם בזכות השר האחראי על רשות המסים.
<עופר מנירב: גם השר וסגן השר.
ניסן סלומינסקי: אם יש שר האוצר אז תמיד תוסיפו: באישור ועדת הכספים.
<שוש שחם: יש כאן גם את מנהל רשות המסים שהוא פתוח.
ניסן סלומינסקי: באמת יישר כוח.
ניסן סלומינסקי: אני מסכים, ולכן שיבחתי את כולם, ואנחנו נמשיך כך הלאה, וכמובן את הייעוץ המשפטי שלנו שבתקיפות אבל בסדר, אז אני משבח אתכם.
<עופר מנירב: מצטרף לתשבחות לייעוץ המשפטי חד-משמעית.
ניסן סלומינסקי: רבותי, אני פותח את הישיבה, העברות כספיות.
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 12 עד 14.
ניסן סלומינסקי: מי נמצא פה מהמשרד לביטחון פנים?
<רועי קונפינו: כן, נמצאים פה.
ניסן סלומינסקי: חבר'ה, תרביצו.
ניסן סלומינסקי: זה העברות 12 עד 14, יש לכם את המסמכים שלנו?
<רועי קונפינו: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב משטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר בסכום של 33 מיליון שקל לתקציב הפיתוח של המשטרה, ושירות בתי-הסוהר בסכום של 77 מיליון שקל, בהתאם להחלטת ממשלה מספר 960 מה-24 בנובמבר 2013 בעניין תוכנית משולבת לטיפול בתופעת ההסתננות הבלתי חוקית.
ניסן סלומינסקי: קבענו פעם כלל שאתם מגיעים ואתם מבורכים, אבל לקרוא אנחנו יודעים אז אל תקריא, קצר, בשני משפטים תסביר, ונתקדם.
<רועי קונפינו: מאה אחוז.
<רועי קונפינו: הייתה החלטת ממשלה בנובמבר 2013 על טיפול בתופעת המסתננים, להחלטה הזאת יש שתי פניות, אחת צמודה להחלטה על ההפחתה הרוחבית שמחכה לאישור שלכם, וזאת הפנייה השנייה.
<רועי קונפינו: הפנייה הזאת מטרתה להעביר תקציבים לפיתוח גם במשטרה וגם בשב"ס, בעצם לבנייה של מתקן המסתננים ופעילויות נוספות שלה.
ניסן סלומינסקי: זה נושא חשוב מאוד.
ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל החליטה וזה חשוב.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את ההעברות מ-12 עד 14?
ניסן סלומינסקי: בועז?
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 23, תחכו כי יש לכם כמה העברות פה, משרד ראש הממשלה.
<מעין נשר: אני פה במקום הרפרנטית של הנציבות ונמצא פה גם רון צור, הוא אחראי על יישום הרפורמה בנציבות שירות המדינה.
<מעין נשר: הפנייה נועדה לביצוע התאמות פנימיות בתקציב נציבות שירות המדינה, בעצם נועדה להעביר 156 חודשי עבודה בלתי צמיתה לנציבות והתאמות פנימיות בתקציב מתקנות עתודה לביצוע הרפורמה בנציבות.
<מעין נשר: אתן פה לרון להסביר כי הוא ראש הרפורמה.
ניסן סלומינסקי: רון.
<רון צור: הנקודה היחידה זה שהחלטת הממשלה ליישם את הרפורמה הייתה באמצע השנה כבר אחרי קבלת התקציב, לכן הבקשה להעברה היא מעבר לתקציב הרגיל של הנציבות.
ניסן סלומינסקי: הצבעה אם אין שאלות.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה 23 למשרד ראש הממשלה עבור הנציבות?
ניסן סלומינסקי: רבותי, העברה מספר 30, המשרד לביטחון פנים.
<רועי קונפינו: הפנייה נועדה – בעצם יש פה תוספות הוצאה מותנית בגין פעילויות שונות שמתרחשות בשב"ס, למשל, תוספת לרכש בקנטינות.
<רועי קונפינו: כשאסירים רוכשים בקנטינות בעצם הכסף שמגיע לתוך הקנטינה, לשק"ם של האסיר ומשתמשים בו שוב פעם כדי לקנות דברים לקנטינות וכו', אז זה רכיב שמתוקצב בהוצאה מותנית.
<רועי קונפינו: נושאים נוספים כאלה.
ניסן סלומינסקי: אז זה הוצאה מותנית.
<רועי קונפינו: שלושת הנושאים הם כאלה - חלק מהכסף מהקרן לחילוט נכסים חוזר למשטרת ישראל בהתאם להחלטות של מועצת הקרן לחילוט, ויש פה גם כסף שהולך בגין התחשבנות של חברת מקורות.
ניסן סלומינסקי: אבל כל שלושת הסעיפים האלה זה בהוצאה מותנית.
<רועי קונפינו: כן.
ניסן סלומינסקי: רבותי, שאלות?
ניסן סלומינסקי: אם אין - מי בעד לאשר את פנייה מספר 30?
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 31 עד 33 גם משרד לביטחון פנים.
<רועי קונפינו: הפנייה הזאת נועדה לעשות בעיקר שינויים פנימיים בתוך תקציב המשרד לביטחון פנים והמשטרה, וכן להוסיף סכום של 24 מיליון שקל לטובת העמקת המעורבות המשטרתית במגזר החרדי.
<רועי קונפינו: יש פה מגוון נושאים שהפנייה מטפלת בהם, שינויים פנימיים, אני יכול לפרט אותם אם אתם רוצים.
ניסן סלומינסקי: כלומר, עיקרה של הפנייה זה להגביר את המעורבות במגזר החרדי.
<רועי קונפינו: של המשטרה, נכון, בהתאם לסיכום בין משרד האוצר למשרד לביטחון פנים.
ניסן סלומינסקי: יש כאן גם את הצטיידות הימ"מ.
<רועי קונפינו: בנוסף, יש מספר שינויים פנימיים בתוך תקציב המשרד לביטחון פנים והמשטרה, כמו למשל: 7 מיליון שקל בערך להצטיידות הימ"מ באמצעים טכנולוגיים, פרויקט המחשוב הנייד של משטרת ישראל, פיילוט מאגר ביומטרי, בינוי נקודת משטרה בהר מירון, ודברים נוספים.
ניסן סלומינסקי: לא תקצבתם פה את הנקודה החדשה ביצהר?
<רועי קונפינו: זה לא מופיע בפנייה.
ניסן סלומינסקי: אז זה לא הר מירון?
<רועי קונפינו: עד כמה שאני יודע זה לא מופיע בפנייה.
סתיו שפיר: מה הדברים החדשים שמופיעים פה שלא ידעתם בזמן העברת התקציב?
<רועי קונפינו: כל הפרויקטים פה למעשה – למעט הנושא של ה-24.5 מיליון שקל לטובת העמקת המעורבות במגזר החרדי – היו ידועים בעת בניית התקציב, אבל קצב הביצוע שלהם, האופן שבו הפרויקטים האלה מבוצעים, הפירוט המדויק שלהם לתקנות לא היה ידוע.
<רועי קונפינו: זאת אומרת, ידענו לצורך העניין שנצטרך לשים 7 מיליון שקל עבור הצטיידות הימ"מ, אבל עוד לא היה ברור איזה רכש טכנולוגי בדיוק זה יהיה, עוד לא היה ברור בדיוק הפירוט, קצב התקדמות הפרויקט, לכן הדברים האלה תוקצבו - - - >
ניסן סלומינסקי: אתה אומר שזה שינויים פנימיים, הכול בתוך המשרד.
<רועי קונפינו: הכול בתוך המשרד, למעט ה-24.5 מיליון שקל.
ניסן סלומינסקי: ומותר לשר בהחלט לחשוב שיש היום, שנה וחצי אחרי אישור תקציב, עדיפויות שהשתנו - - -
סתיו שפיר: שנה וחצי מאישור תקציב?
ניסן סלומינסקי: לא יודע, אני אומר אם זה תקציב 2013, 2014, אנחנו היום - - -
סתיו שפיר: סוף יולי.
ניסן סלומינסקי: אנחנו היום באמצע 2014, לא חשוב, אבל כשזה הוכן.
זבולון כלפה: תשעה חודשים.
ניסן סלומינסקי: כשהוא הוכן הרי הוא הוכן לקראת זה.
ניסן סלומינסקי: מותר לשר לחשוב שהוא נותן עדיפויות והוא חושב שנניח במגזר החרדי – סתם אני נותן דוגמה – הוא צריך להעמיק את זה כתוצאה מההתפתחויות שיש.
ניסן סלומינסקי: כמו שעכשיו הייתה החלטה – סתם אני נותן – - -
סתיו שפיר: הוא לא מדבר על ה-24.
ניסן סלומינסקי: - - שוב, להקים נקודה ביצהר, סתם, אני לא מביע דעה, אני רק אומר, התפתחו דברים, המשטרה חושבת שיש צורך בזה, ואללה, מותר לשר.
סתיו שפיר: בגלל זה אנחנו מפרידים, וגם החוק מפריד בין דברים שהיו ידועים מראש לבין דברים חדשים.
ניסן סלומינסקי: הם לא ידועים, זה דברים שהם החלטה שלו.
סתיו שפיר: אם עכשיו קורה משהו חדש וצריך אז צריך, אבל אם הדבר היה ידוע לפני - - - התקציב, זה צריך להיות בתוך התקציב, זה החוק, זה לא איזה דרישה, זה לא דרישה שלי.
ניסן סלומינסקי: לא אמרתי, אבל לא ידוע, שר צריך לקבל החלטות לפי – זה דברים ששר מחליט עליהם.
<רועי קונפינו: לצורך העניין, הדברים האלה ברמת הפירוט הזאת לא היו ידועים בעת בניית התקציב.
<רועי קונפינו: זאת אומרת, מה שהיה ידוע זה שיש סכום שצריכים לשים, לכן הסכום הזה גם תוקצב בבסיס התקציב, ואנחנו לא עושים פה העברה על שינוי, למעט נושא אחד של החרדים שלא היה ידוע בעת בניית התקציב, ולכן יש פה תוספת לגג של הסעיף.
<רועי קונפינו: שאר הדברים היו ידועים מראש, אבל הפירוט שלהם, קצב ההתקדמות שלהם, האופן המדויק שלהם, אופן הביצוע המדויק שלהם - - -
ניסן סלומינסקי: המימוש שלהם.
<רועי קונפינו: המימוש שלהם לא היה ידוע, לכן יש פה - - -
ניסן סלומינסקי: מי בעד פניות 31 עד 33?
זבולון כלפה: אני מבקש להגיש רוויזיה.
ניסן סלומינסקי: אז זה אושר ויש רוויזיה.
בועז טופורובסקי: בגלל יצהר?
זבולון כלפה: אתה - - - ליד הבית אתה?
זבולון כלפה: אדון טופורובסקי?
בועז טופורובסקי: הלוואי, יש לכם ככה שמירה - - -
<שניר ניב: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 18,865 אלפי ש"ח בתקציב מינהל האדמה והים, המינהל הוא יחידת סמך של משרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים.
<שניר ניב: התקציב נועד לשלושה נושאים עיקריים: תקצוב בסך 15 מיליון לצורך מימון רכישת אוניית מחקר עבור המכון לחקר ימים ואגמים לישראל מתוקף החלטת ממשלה 4291.
זבולון כלפה: אפשר שהוועדה תבקר את האונייה לראות אם היא בסדר?
<שניר ניב: בוודאי, אנחנו מגיעים לסיור.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נמנה צוות מפה שישוט אתה למשך כמה ימים.
זבולון כלפה: אפשר לבחור את החברים באותו הצוות?
ניסן סלומינסקי: אני אבחר, היושב-ראש בוחר.
זבולון כלפה: אה, הבנתי.
ניסן סלומינסקי: אתה רוצה, אתה תהיה.
ניסן סלומינסקי: תהיה ביחד עם סתיו.
זבולון כלפה: לא, אני מעדיף על הקרקע.
בועז טופורובסקי: תבחר את השם שלה.
בועז טופורובסקי: האונייה עולה 15 מיליון?
<שניר ניב: סך תקציב האונייה הוא 20 מיליון שקלים, האונייה נרכשת ממשרד הביטחון, מחיל הים, אונייה מ-1990 שמחליפה את האונייה הקודמת מ-1963.
<שניר ניב: האונייה עצמה עולה 10 מיליון, ולצורך התאמות מחקר עוד 5 מיליון השנה ועוד 5 מיליון בשנת 2015, את זה אנחנו נעביר - - -
ניסן סלומינסקי: מה הנושא השני?
<שניר ניב: הנושא השני זה תקצוב מזומן על בסיס הרשאה להתחייב שניתנה ב-2013 בסך קרוב לארבעה מיליון שקלים עבור מחקרים גיאולוגיים מתוקף החלטת ממשלה 4254 לצורך פיתוח ושיקום אגן ים המלח; והנושא השלישי זה הסתות תקציביות פנימיות בסך של 33 מיליון שקלים.
<שניר ניב: כרגע יש שלושה מכונים שעדיין לא אוחדו לתוך מינהל האדמה והים: יש לנו את האגף הססמולוגי במכון הגיאופיזי, ואת חיא"ל - זה חקר אגמים והימים לישראל.
<שניר ניב: אנחנו בעצם מסיתים את התקציב מהוצאות השכר להוצאות התפעול ופעולות, שנוכל לשלם להם כי הם עדיין לא עובדי מדינה.
ניסן סלומינסקי: אתם בשלב של ללכת לקראת איחוד של הגופים האלה?
<שניר ניב: כרגע הנושא נבחן על-ידי משרד האנרגיה, המנכ"לית והשר בוחנים את הנושא מחדש.
זבולון כלפה: איזה גופים לחבר?
<שניר ניב: יש לנו שלושה גופים: מג"י כרגע בתוך המינהל, זה בעצם מכון גיאולוגי לישראל; יש לנו את האגף הססמולוגי, המכון הגיאופיזי; ואת חיא"ל שזה חקר ימים ואגמים בישראל.
<שניר ניב: שתי החברות האחרונות הן עדיין חברות ממשלתיות, שני מכונים שטרם אוחדו יחד עם המינהל.
סתיו שפיר: אחזור על עצמי, אבל זה מה שאני עושה.
<שניר ניב: בכיף.
סתיו שפיר: יש פה שלוש החלטות: אחת מ-2012, שנייה מ-2012 ושלישית מ-2009.
סתיו שפיר: 2009 זה יוצא שלוש שנים לפני המועד שבו העברנו את התקציב, למה רק עכשיו אנחנו - - - ?
<שניר ניב: צריך לשים לב מה הייתה ההחלטה בדיוק, ההחלטה ב-2009 הייתה על האיחוד, עשינו את שלנו ותקצבנו את זה כמו שצריך כאילו ההחלטה התקבלה.