GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אברהם וול: כידוע, על קרן ישראלית חלות לא רק הוראות חוק השקעות משותפות בנאמנות אלא הוראות מסוימות של חוק ניירות ערך, הוראות פליליות, שעניינן איסור תרמית ושימוש במידע פנים, חלות על קרן ישראלית שמוגדרת כנייר ערך לצורך חוק ניירות ערך.
<אברהם וול: גם את ההוראות האלה אנחנו חושבים שצריך להחיל על קרן זרה.
<אברהם וול: אני אציע לכם את הנוסח שהצענו: ההוראות המפורטות להלם יחולו על יחידה של קרן חוץ ומנהל חוץ בשינויים המחויבים ובשינויים המפורט לצדם כאילו היו יחידה, קרן ומנהל קרן לפי העניין: (1) הוראות פרקחים ח'1 עד ח'4 לחוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968.
<אברהם וול: אני מסביר שזה איסור התרמית והשימוש במידע פנים.
<אברהם וול: (2) הוראות פרק ב'1 וסעיף 16 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות.
<אמיר וסרמן: לדעתנו, זה לא רלוונטי – חל הדין הזר.
<שרה קנדלר: חובת הודעה.
<שרה קנדלר: 113ה.
<שרה קנדלר: (א) חדל להתקיים האמור בסעיף סעיף 113ב(א) לרבות תנאי מהתנאים שנקבעו מכוחו, לפי סעיף 113ג(א)(1), יודיע על כך מנהל קרן החוץ לרשות, מיד כשנודע לו על כך.
<שרה קנדלר: (ב) שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות הוראות לעניין מתן ההודעה לרשות, לרבות לגבי אופן מתן ההודעה והמועדים לביצועה.
<שרה קנדלר: הוראה על תיקון פגם.
<שרה קנדלר: 113ו.
<שרה קנדלר: נודע לרשות, בין על פי הודעה לפי סעיף 113ה ובין בדרך אחרת, כי חדל להתקיים האמור בסעיף 113ב(א) לרבות תנאי מהתנאים שנקבעו מכוחו, לפי סעיף 113ג(א)(1), או נודע לרשות כי מנהל קרן החוץ הפר הוראה החלה עליו לפי סעיפים 113ג(א)(2) ו- 113ד(א), רשאית הרשות להורות למנהל קרן החוץ לתקן את הפגם בתוך תקופה שתקבע.
<שרה קנדלר: הוראה על הפסקת הצעה של יחידות של קרן חוץ.
<שרה קנדלר: 113ז.
<שרה קנדלר: הרשות רשאית להורות למנהל קרן החוץ, לאחר שנתנה לו הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו, להפסיק את הצעת היחידות לציבור, בתוך תקופה שתקבע, בהתקיים אחד מאלה: (1) מנהל קרן החוץ לא תיקן את הפגם בתוך התקופה שקבעה הרשות כאמור בסעיף 113ו; (2) הגוף המפקח במדינת המוצא, ביטל או התלה את אישורו להצעת היחידות של קרן החוץ; (3) היחידות של קרן החוץ רשומות למסחר בבורסה בישראל ונמחקו מן הרישום למסחר בבורסה או בשוק המוסדר, מחוץ לישראל.
<אברהם וול: ברישא של 113 אנחנו מציעים, במקום: הרשות רשאית להורות – הרשות תורה.
<אברהם וול: אם קרו אחד מהדברים האלה, ודאי שחייבים- - -
<שרה קנדלר: המונח רשאית להורות הוא המונח בכל הסעיפים המקבילים בחוק הקרנות לגבי מהימנות, למשל.
<שרה קנדלר: זו אותה לשון שחוזרת על עצמה בחוקים אחרים.
<אברהם וול: לשיטתך, הרשות לא הולכת להפעיל שום שיקול דעת.
<אברהם וול: בשאר הסעיפים יש לה שיקול דעת.
<אברהם וול: כאן הרשות מביאה כזה ראה וקדש את מה שקורה בחו"ל, אז איך יכול להיות לה שיקול דעת כשהקרן הפסיקה – למשל, הרשיון שלה הותלה בחו"ל, איך יכול להיות לרשות שיקול דעת, שתמשיך להציע דווקא בישראל?
<אברהם וול: למה זה לא אוטומטי?
<שרה קנדלר: זה אף פעם לא אוטומטי.
<שרה קנדלר: זה הליך אמתי.
<שרה קנדלר: אנחנו לא סתם לוקחים רשיון.
<שרה קנדלר: שומעים את הטענות.
<אברהם וול: בכל מקום אחר עמדתכם היתה שאתם לא מפעילים שיקול דעת, לא בודקים – פשוט מעתיקים כפי שזה.
<אברהם וול: איך יתכן שבחו"ל זה בוטל, ובארץ זה לא מבוטל אוטומטית?
<שרה קנדלר: אנחנו צריכים לבדוק שאכן זה המצב.
<שרה קנדלר: ברור שיש הליך וזה לא אוטומטי.
<אברהם וול: אם כתוב: תורה, זה, כמובן, אחרי שווידאתם שסעיף קטן (2) מתקיים.
<אמיר וסרמן: אתה בעצם מבקש לבטל את זכות הטיעון.
<אמיר וסרמן: תניח דוגמה היפוטתית שטעינו בשם הקרן.
<אברהם וול: לא ביקשתי למחוק את המילים: לאחר שניתנה לו הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו.
<אברהם וול: ביקשתי ברישא: תורה.
<אמיר וסרמן: אז מה המשמעות של השמעת הטענות?
<אברהם וול: כדי שתשתכנעו אם זה קרה או לא קרה.
<אברהם וול: זו שאלה אובייקטיבית.
<בועז שוורץ: קודם תחרצו משפט, ואחר כך תבררו את הטענות.
<אברהם וול: זה ממש לא מה שעולה מכאן.
<שרה קנדלר: הרשות רשאית – זה המונח השגור.
<שרה קנדלר: תמיד כשנותנים זכות טיעון, זה המונח שמשתמשים, לאורך כל חוק הקרנות, חוק הסדרת העיסוק בייעוץ, חוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: תמיד זה כך.
<שרה קנדלר: איני רואה סיבה לחרוג פה מהעניין.
<שרה קנדלר: נותנים זכות טיעון אמתית.
<אמיר וסרמן: הכוונה כאן לא לעשות שלילה אוטומטית.
<אמיר וסרמן: אם היתה כוונה לשלילה אוטומטית, הסעיף היה מנוסח אחרת.
יצחק כהן: טוב.
יצחק כהן: עוד משהו בעניין הזה?
<שרה קנדלר: הוראה על מחיקה מהרישום למסחר.
<שרה קנדלר: 113ח.
<שרה קנדלר: הורתה הרשות למנהל קרן חוץ להפסיק את הצעת היחידות לציבור בישראל כאמור בסעיף 113ז, והיו היחידות רשומות למסחר בבורסה בישראל, רשאי יושב ראש הרשות להורות לבורסה למחוק את היחידות מן הרישום למסחר, בתוך תקופה שיקבע.
<שרה קנדלר: הסדרים להבטחת זכויות.
<שרה קנדלר: 113ט.
<שרה קנדלר: הבורסה בישראל תקבע בתקנונה כללים להבטחת זכויותיו של בעל יחידות של קרן חוץ שנרכשו בה, בנסיבות שבהן נמחקו היחידות מן הרישום למסחר בה; לעניין זה, "תקנון" - תקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך.
<בועז נגר: ל-113ט, נאמר פה קודם שלגבי תרמית בניירות הערך חל הדין הזר.
<בועז נגר: אני מציע שתבדקו ותענו אחר כך את התשובה, האם נכון שהיה רישום כפול, כלומר האם כשהנייר נמצא והתרמית היתה בבורסה בארץ, האם עבירות התרמית ומידע פנים חלות על עושה השוק ועל המנפיק, שיתעסק עם המוצר הזה פה בארץ?
<אמיר וסרמן: בישראל הן חלות מכוח סעיפים כלליים שיש להם תחולה טריטוריאלית – גם סעיף מידע פנים וגם סעיף התרמית.
<אמיר וסרמן: כשהעבירה התבצעה בחו"ל, הסעיפים שלנו לא חלים אלא יש הפיקוח הזר, האמריקאי או האירופאי.
<אמיר וסרמן: זה המצב גם כאן.
<אייל לב-ארי: לגבי 113ח, אם הגיע אחרי ההליך של 113ז למסקנה, להפסיק את הצעת היחידות לציבור, מדוע להשאיר כאן סמכות רשות ליושב-ראש הרשות?
<אייל לב-ארי: למה לא לקבוע שמרגע שהרשות הגיעה למסקנה הזאת, הוא יורה על מחיקה מהבורסה?
<אייל לב-ארי: הרי כבר התקיים ההליך.
<אייל לב-ארי: ההוראה לבורסה למחוק אחרי שנשמעו הטענות.
<אייל לב-ארי: למה להוסיף כאן עוד שיקול דעת?
<אייל לב-ארי: זה נראה מיותר פה.
<דורית גילת: כי מעמידים את בעלי היחידות במצב שהוא לא בטוח שהוא לטובתם, אם מוחקים להם את היחידות מהמסחר.
<דורית גילת: הם כבר מחזיקים ביחידות, ולא מדובר בהצעה נוספת של יחידות.
<דורית גילת: לא בטוח שאנחנו מגנים פה על בעלי היחידות אם אנחנו גם מורים למחוק את היחידות האלה מהמסחר, שהם לא יוכלו להיפטר מהם.
<דורית גילת: זו שאלה.
<דורית גילת: לא ברור פה על מי הם מגנים.
<אייל לב-ארי: לא רק שלא ברור על מי מגנים; האם גם אותם תצטרכו לשמוע?
<אייל לב-ארי: את בעלי היחידות, לפני המחיקה?
<אמיר וסרמן: אני מניח שהסנקציה של מחיקה מהמסחר רלוונטית למקרה השלישי כאן, שהיתה מחיקה ממסחר גם בחו"ל, אבל נניח שבחו"ל היה פגם שבעקבותיו עצרו הצעת יחידות של קרן החוץ, אבל עדיין ממשיכות להיסחר אותן יחידות בשוק בחו"ל, כלומר שם החליטו לא לפגוע במחזיקים, החליטו שמספיק לעצור, אולי עצירה זמנית או קבועה של ההצעה.
<אמיר וסרמן: אני מניח שבארץ גם לא נרצה לנקוט בהכרח בסנקציה של מחיקה כי היא בהגדרה פוגעת במחזיקים.
<אייל לב-ארי: אבל מה המשמעות אם, למשל, מתקיימת פסקה (ב) - ביטל את האישור?
<אמיר וסרמן: יכול להיות שיאמרו שלא ניתן להציע מכאן ואילך יחידות נוספות, אבל היחידות הקיימות נותרות בשוק.
<אמיר וסרמן: נבחן כל מקרה לגופו, אבל אני מניח שכל עוד זה נסחר בחו"ל, הנטייה שלנו גם לאפשר מסחר אלא אם כן נראה בעיה של אי-תקינות.
<שרה קנדלר: ביטול סעיף 129א.
<שרה קנדלר: סעיף 129א לחוק העיקרי – בטל.
<שרה קנדלר: פה יש כמה סעיפים שהשארנו בדיון הקודם על ההפרות של הפירוק לאור התיקונים שעשינו.
<שרה קנדלר: בתוספת הראשונה לחוק העיקרי – (2) בחלק ג' – (א) במקום פרט (31) יבוא - "(31) לא פדה את יחידות הקרן הפתוחה במועד הפירוק, בניגוד לסעיף 108(ה);" תיקון התוספת השלישית.
<שרה קנדלר: בתוספת השלישית לחוק העיקרי – (1) בחלק ב' – (א) במקום פרט (14) יבוא: "(14) לא סיים את מימוש נכסי הקרן עד מועד הפירוק בניגוד להוראות סעיף 109(א);" ללא הסיפא.
<שרה קנדלר: תיקון חוק הסדרת העיסוק.
<שרה קנדלר: בחוק הסדרת העיסוק – (1) בסעיף 2(ב2), אחרי "או בעלי רשיון מנהל תיקים" יבוא "ולעניין זה יראו קרן חוץ שמנהל הקרן משמש נציג לה או למנהל הקרן שלה כקרן בניהולו".
<שרה קנדלר: (2) בסעיף 17(ב), בפסקה (4) אחרי "מנהל קרן" יבוא "או מנהל קרן חוץ כהגדרתו בחוק השקעות משותפות".
<שרה קנדלר: אלה שני תיקונים כפופים לחוק הייעוץ.
<שרה קנדלר: אחד, לאפשר למנהל קרן ישראלית שמשמש נציג לקרנות זרות, לשווק גם את הקרנות הזרות; והתיקון השני, לגבי עמלות הפצה, שיהיו שוויוניות לעמלות בישראל.
<עודד אופק: לגבי ההצעה בסעיף 53, בתיקון של התוספת השלישית, שזו האכיפה המינהלית, לגבי פרט (14), היינו מבקשים, מאחר שהאכיפה המינהלית היא מאוד דרקונית, יכולים להיות מקרים שאנחנו לא יכולים לחזות אותם בעניין סיום פירוק של קרן.
<עודד אופק: היינו רוצים לפחות, לפחות אם מדובר באכיפה מינהלית, שיצוין בסוף: אלא אם הדבר לא היה מצוי בשליטתו של מנהל הקרן, כדי שיהיה ברור שלא תוכל באכיפה מינהלית מקום שבו הדברים- - - למנהל הקרן.
<שרה קנדלר: אנחנו אף פעם לא מוסיפים בהפרות, אלא אם הדבר לא היה מצוי בשליטתו.
<שרה קנדלר: זה הליך מינהלי.
<שרה קנדלר: זה בשיקול דעת ויש זכות טיעון ואפשר לטעון אחר כך שהדבר לא היה בשליטתו, אבל אנחנו לא מכניסים את זה לסעיפי הפרה.
<עודד אופק: מצד שני, כן מוסיפים רכיב של תוספת כלשהו.
<עודד אופק: כאן זה אחריות קפידה – לא סיים – יש אחריות, בניגוד לאכיפה מינהלית, שבדרך כלל כורכת גם איזשהו רכיב של רשלנות, ופה זה לא מופיע.
<עודד אופק: זה חסר.
<עודד אופק: זו אחריות קפידה ממש.
<שרה קנדלר: הוא באמת צריך לסיים את מועד הפירוק לפי הוראות סעיף 109א.
<יעקב פיגנבוים: בסעיף 06 המשמעות היא שיראו למנהל הקרן שלה כקרן בניהולו, שיחולו על זה כל הכללים של קרן בישראל?
<שרה קנדלר: סעיף 2
<שרה קנדלר: ב2 לחוק הייעוץ מאפשר למנהל קרן לשווק את היחידות של הקרנות שבניהולו.
<שרה קנדלר: נאפשר לו אחרי התיקון הזה גם לשווק את הקרנות הזרות שהוא משמש לה כנציג.
<שרה קנדלר: סעיף 61.
<שרה קנדלר: בחוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו–2006, בפרט 5 לתוספת השניה, ובפרט 2 לתוספת השלישית, בכל מקום, בהגדרה "יחידה", בסופה יבוא "לרבות יחידה של קרן חוץ המוצעת לציבור בישראל, כמשמעותה באותו חוק".
<שרה קנדלר: תחילה.
<שרה קנדלר: 66א.
<שרה קנדלר: תחילתו של חוק זה, למעט הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), 90 ימים מיום פרסומו.
<שרה קנדלר: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) - תחילתו של פרק ט'1 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 54 לחוק זה, במועד כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי סעיף 113ג לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 54 לחוק זה; כלומר התחילה מותנית בתקנות.
יצחק כהן: סיימת?
יצחק כהן: נעשה סבב של כולם, שכל אחד יעיר את הערותיו.
<בועז נגר: כמובן, בסעיף התחולה אנחנו חושבים שלפני שאפשר להנפיק ETF ישראלי, לפני שתיקון 21 נכנס לתוקף, גם התקנה הזאת לא נמצאת.
<בועז נגר: אנחנו חושבים שבסעיף ההסמכה השיקול של תחרות הוגנת צריך להיות בפנים כדי להבטיח שלא יתאפשר להם להנפיק סוג מוצר או תת-סוג שלא ניתן למנהל ישראלי להנפיק.
<בועז נגר: אני חושב שזה חלק מהחובות וזה חלק משיקולי ההסמכה.
<בועז נגר: אני לא נכנס למה שאדוני אמר, מה המשקל שצריך לתת כל אחד, שייתנו את המשקל, אבל זה שיקול שצריך להישקל ולהופיע במסגרת ההסמכה.
<בועז נגר: אלה שתי ההערות העקרוניות.
<בועז נגר: כמובן, כל סוגיית הנציג והאחריות, לדעתנו, צריכה להיות בחוק, וזה צריך להיות נציג משמעותי ולא נציג טכני לחלוטין.
<בועז נגר: אנחנו לא מחפשים יונת דואר אלא חתם אמתי.
<דודו לביא: המהלך הזה הוא מהלך צרכני.
<דודו לביא: היום בתחום תעודות הסל יש רק ארבע ספקיות, ואם זה מעורר אסוציאציות מתחום אחר, בבקשה.
<דודו לביא: המטרה כאן היא באמת לייצר מהלך שייטיב עם הצרכן, ובפתיחה של שוק לתחרות כמו בפתיחה של שוק לתחרות, תמיד יש לדבר משמעות והשלכות על השחקנים הקיימים.
<דודו לביא: הרשות כאן בחנה וניסתה לאזן את כל השיקולים הרלוונטיים, והמודל על השולחן הזה אמור לבטא את האיזון, שאנחנו חושבים שהוא איזון ראוי.
יצחק כהן: ומעל הכול, שיקול צרכני.
יצחק כהן: תודה רבה, רבותיי.
יצחק כהן: ניגש להצבעה.
יצחק כהן: אני רוצה לברך אתכם על התיקון החשוב הזה, על פתיחת השוק לתחרות.
יצחק כהן: אני רוצה לברך את כל המשתתפים על ההערות החשובות מאוד, שחלקן הגדול נלקחו בחשבון.
יצחק כהן: הענייניות נלקחו בחשבון.
יצחק כהן: זה הגיע לסיומו.
יצחק כהן: אני מעמיד את זה להצבעה.
יצחק כהן: מי בעד חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התשע"ד-2013?
יצחק כהן: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
יצחק כהן: אושר.
יצחק כהן: תודה רבה, בהצלחה, בשעה טובה ומוצלחת.
יצחק כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יצחק כהן: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יצחק כהן: לאחר ניסיונות מתמשכים להגיע להבנות, יש 98 אחוז הבנות.
יצחק כהן: 2 האחוזים האחרונים, נצטרך להכריע.
יצחק כהן: אנחנו פותחים את הדיון באיחור של שעה וחמש דקות.
יצחק כהן: נבקש מאסי להתחיל להקריא, ונתעכב על כל סעיף.
<אייל לב-ארי: מה זה ענין אחר?
<אסי קליין: כפי שאמרנו בדיון הקודם.
<אסי קליין: אמרנו, למשל, שזה שינוי במדיניות החיתום, אמרנו שזה הפחתה בכיסוי ביטוח משנה, אמרנו שזה אותם דברים שדיברנו בדיון הקודם.
<שרונה פלדמן: למשל, יכול להיות שחברה תאשר פוליסה למפקח, תציע אותו במחיר מסוים עם ביטוח משנה מסוים – למשל, חברה שקיבלה רשיון חדש בענף מסוים, ותגיד שהיא עושה חיתום מלא, ובתנאים כאלה כן נאשר את הפוליסה, אבל למחרת היא יכולה, בגלל שזה לא שינוי בדמי ביטוח או בתנאי ביטוח, היא יכולה להחליט שהיא מורידה את כיסוי ביטוח מ-100 אחוז ל-0 אחוז או לחילופין, מחליטה שהיא מוכרת את זה לכולם ללא חיתום, וזה לחלוטין מבחינתנו משנה את ההסכמה או את אי-ההתנגדות של המפקח.
<שרונה פלדמן: לכן זה עניינים שאנחנו רוצים לקבל עליהם מידע.
<שרונה פלדמן: אציין שכבר כרגע ברור שזה משהו שצריך להיות מוגדר מראש, וכבר כרגע יש לנו טיוטה שישבנו עליה עם החברות לגבי מה זה עניין אחר.
<שרונה פלדמן: שם הסברנו מה זה עניין אחר.
<שרונה פלדמן: ברור שזה לא כל מה שנמציא.
<שרונה פלדמן: זה משהו שהמפקחת תצטרך להוציא בנוהל מסודר, לאחר דיון עם השוק.
<שמעון עיר שי: עניין אחר, כפי שהוא היה, הוא בהחלט פתוח מאוד.
<שמעון עיר שי: כיוון שאנחנו מדברים על אישור תוכנית ביטוח, ראשית, להערה של שרונה, שביטוח משנה כדוגמה – ביטוח משנה מוסדר בצורה מאוד-מאוד רחבה בחוזרים אחרים של המפקח.
<שמעון עיר שי: זה הגיבוי לתוכנית הביטוח מול מבטחי המשנה.
<שמעון עיר שי: יש הליכים מאוד מסודרים.
<שמעון עיר שי: יש מדיניות שצריכה להתאשר בדירקטוריון, וצריך להביא אותה בפני המפקח.
<שמעון עיר שי: יש אחרי זה דיווח לדירקטוריון על ביצוע התוכנית, המדיניות, ביטוח המשנה וכו'.
<שמעון עיר שי: זה הסיכון אחד המהותיים של חברת הביטוח.
<שמעון עיר שי: אין ספק שהיא לא תעשה פה תרגיל – שתעביר תוכנית, ובסוף תוריד את ביטוחי המשנה שלה.
<שמעון עיר שי: אבל זה רק תשובה לדוגמה הקונקרטית.
<שמעון עיר שי: זה כבר מוסדר.
<שמעון עיר שי: זה הקשר איר.
<שמעון עיר שי: זה בהזדמנות חגיגית זו של טיפול בתוכנית.
<שמעון עיר שי: אבל בוא נבין את ההקשר.
<שמעון עיר שי: אנחנו מדברים על תנאי התוכנית ביטוח.
<שמעון עיר שי: לא מדברים על יציבות.
<שמעון עיר שי: אז בואו נישאר במסגרת.
<שמעון עיר שי: לפחות הבנתי את ההרחבה לכתב שירות, שזה נספח להרבה פוליסות ביטוח, גם באלמנטרי, גם בתחומים אחרים, גם בבריאות.
<שמעון עיר שי: לפחות שנכתוב שעניין אחר הנוגע ישירות לתוכנית הביטוח לרבות כתב שירות, אבל שזה קשור לתנאי תוכנית הביטוח.
קריאה: רשימה סגורה.
<שמעון עיר שי: אני לא מוותר בשם חברות הביטוח.
<שמעון עיר שי: אני אומר, לפחת שעניין אחר יוגבל לתנאי תוכנית הביטוח הספציפית לתנאים.
<שמעון עיר שי: שיגידו, כשאתה אומר בתנאי חריג כזה, בתנאי שבדקת את החיתום של זה, לא יודע מה, אבל זה ההקשר.
<שמעון עיר שי: 40(א).
<שמעון עיר שי: לא בהזדמנות חגיגית זו בוא נפתח כל מיני סמכויות.
<שמעון עיר שי: המפקח, לא חסר לו סמכויות להסדרה, 2ב, לחזור על זה?
<שמעון עיר שי: רחב כמו אני לא יודע, מייני ים.
<שמעון עיר שי: כל מה שהוא רוצה לעשות, ביטוח משנה מוסדר כבר בכל הקשר שלא יהיה, אז בוא נשאיר עניין אחר, למה - כי אולי באיזו הזדמנות בואו נשתמש בזה.
יצחק כהן: יש בעיה.
יצחק כהן: נביא רופא לתאילנד וכל מיני סיפורים.
<שמעון עיר שי: חבר הכנסת כהן, אין לי בעיה.
<שמעון עיר שי: היא אמרה, למשל, כתב שירות.
<שמעון עיר שי: אני אומר, בסדר, זה חלק מהפוליסה.
<שמעון עיר שי: יש דיון אם זה חלק או לא – כתב שירות, תוסיפו - תוסיפו.
<שמעון עיר שי: אבל שעניין אחר יהיה קשור להקשר.
<שמעון עיר שי: עניין אחר הנוגע ישירות לתנאי תוכנית הביטוח, ואז אני לא מגביל אותו, אבל זה לפחות נשאר במסגרת של הסעיף, של המהות של הסמכות, ולא משהו פתוח.
יצחק כהן: שרונה.
<שרונה פלדמן: קודם כל, לגבי ביטוח משנה, זה לא כל כך מדויק, כי ההסדרה והמדיניות של דירקטוריון בביטוחים משניים מוסדרת באופן רוחבי לכלל הפוליסות.
<שרונה פלדמן: אולי ברמת ענפים, לא ברמת הפוליסה.
<שרונה פלדמן: כשחברה, למשל, חדשה נכנסת לענף, אנחנו בהחלט רוצים לראות את כל הנתונים האלה כדי לראות אם בכלל מסוגלת למכור למבוטחים את הפוליסות האלה, לכן זה חשוב ברמה הזאת של הסעיף הזה, שמדבר על פוליסה, תוכנית ביטוח ספציפית, אנחנו כן רוצים לראות את זה.
<שרונה פלדמן: מה שאתם מדווחים למפקח זה ברמה רוחבית של החברה.
<שרונה פלדמן: לכן זה לא כל כך מדויק, מה שאמרת, שמעון.
<שרונה פלדמן: ומעבר לזה, ציינתי – זה לא רק עניין של כתב שירות; זה עניין של מדיניות חיתום, כל מה שקשור לאיך מאשרים את הפוליסה מלבד- - -
יצחק כהן: אבל מה זה עניין אחר?
יצחק כהן: השמיים הם הגבול.
<אייל לב-ארי: אני מציע שבעצם עניין אחר, בין אם נוגע לתוכנית הביטוח, אני לא יודע אם ישירות, שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים - שתהיה רשימה סגורה.
יצחק כהן: המפקח.
<אסי קליין: הוא סמכות של המפקח.
<אסי קליין: לא מבינים למה דווקא בעניין אחר צריך להיות שר האוצר, כאשר בכל העניינים האחרים זה המפקח.
יצחק כהן: הוא התכוון, מפקח.
יצחק כהן: לא שר אוצר.
<אייל לב-ארי: חקיקת משנה.
<אסי קליין: לעניינים מקצועיים?
<אסי קליין: אתם רוצים להתייחס באיזה נושא פרטני המפקח רוצה את האישור מראש?
יצחק כהן: מפקח, באישור ועדת כספים.
יצחק כהן: שמעון טען פה טענה שנשמעת, לתחם את זה בהגדרה, שכולם יידעו באיזה עולם הם חיים.
יצחק כהן: איך את מנסחת את זה?
<שרונה פלדמן: אבל לבוא לוועדה, לא פותר את הבעיה.
<שרונה פלדמן: לכן אמרנו, שעליו יורה המפוקח, ואנחנו כותבים את זה במסגרת חוזר שפתוח לשימוע עם השוק.
<אסי קליין: אני חושבת שמה ששמעון ואנחנו מנסים לנסח בהסכמה הוא טוב יותר מההצעה שאדוני מציע.
<אסי קליין: והיא לרשום, שבמקום לבוא לוועדה או לעניין אחר, לכתוב: עניין אחר, מקום שעליו הורה המפקח יהיה - הם חוששים שזה רחב יותר, אז לכתוב: או עניין אחר הנוגע לתנאי- - - - במישרין.
<שרונה פלדמן: הנוגע לתנאי תוכנית הביטוח שעליו הורה המפקח.
<יוסי הלוי: ישירות.
יצחק כהן: אותי זה מפחיד.
<הדר ברינוייס: החשש שלנו – אנחנו מדברים על המלל של הפוליסות.
<הדר ברינוייס: כל מה שאנחנו מבקשים, שעניין אחר יהיה קשור למלל של הפוליסות.
יצחק כהן: אבל מעולם לא היה קשור למלל.
<שמעון עיר שי: גם היום, כשמאשרים פוליסות, ההליך, גם לפי המודל הקיים כיום, התייחס למלל של הפוליסות.
יצחק כהן: אתם קרובים.
יצחק כהן: תנסחו סעיף.
<אסי קליין: אנחנו חוששים שהמילה תנאי ביטוח תתפרש במובן הצר.
<אסי קליין: לכן כולכם יודעים, כשאתם מביאים לנו תוכנית, אנחנו בודקים מכלול של דברים, לכן אין לנו בעיה לומר: במישרין, אם זה במישאין לתוכנית הביטוח, אבל לא במישרין לתנאי הביטוח, כי אז תגידו שתנאי הביטוח זה רק מה שכתוב בפוליסה.
<שמעון עיר שי: בסדר.
<שמעון עיר שי: הנוגע במישרין לתוכנית הביטוח.
יצחק כהן: יש הסכמות.
יצחק כהן: הגענו ל-99 אחוז.
<אסי קליין: לעניין כתב שירות, הסתכלנו על הנוסח, ואנחנו סבורים שזה לא צריך להיות בסעיף של עניין אחר.
<אסי קליין: צריך להקדיש לזה סעיף קטן נפרד, שמתחיל את כל ההוראות.
<אסי קליין: נשמח אם נוכל לקרוא.
<שמעון עיר שי: אתם יודעים מה אתם אומרים פה?
<שמעון עיר שי: שהיום כתב שירות זה לא חלק מתוכנית ביטוח.
<שמעון עיר שי: זו אמירה.
<שמעון עיר שי: אני בכנות אומר לכם, שבהקשרים אחרים בחקיקה יתפרש שכתב שירות אינו חלק מתוכנית ביטוח.
<שמעון עיר שי: אתם רוצים את זה?
יצחק כהן: מתי הוא היה חלק?
<שמעון עיר שי: הם התייחסו לזה כחלק.
<שמעון עיר שי: ודאי.
<שמעון עיר שי: שהיה איזה אירוע, אפילו בתלונות ציבור.
<שמעון עיר שי: אתם מבדלים את זה.
<יוסי הלוי: במקום העבודה שצריך להגיש עם התוכנית, ושם אנחנו צריכים לפרט גם את כתבי השירות ולאשר אותם.
יצחק כהן: סוכם.
יצחק כהן: עכשיו תנסחו.
<אסי קליין: ניסוחית אפשר לתת לאייל ולנסחית להכריע.
<אסי קליין: אנחנו הסתכלנו על זה, וניסינו להכניס: לעניין זה יראו כתב שירות.
<אסי קליין: מצאנו לנכון שיותר נכון להכניס את זה בסעיף קטן נפרד.
<אסי קליין: כמובן, אייל והכנסת יחליטו איך הם רוצים לנסח.
יצחק כהן: תציעו נוסח.
<אסי קליין: סעיף קטן (ז).
<אסי קליין: ההוראות לפי סעיף זה, שמכיל את כל ההוראות של ההליך של האישור – לעניין תוכנית ביטוח יחולו בשינויים המחויבים ובשינויים שיורה המפקח לעניין כתב שירות.
<אסי קליין: בסעיף זה, כתב שירות, מסמך נלווה לפוליסת ביטוח הכולל תנאים למתן שירות למבוטח על-ידי ספק שירות.
<יוסי הלוי: אחרי שתיקנו עכשיו את הנוסח והסכמנו, כל דבר הנוגע במישרין תוכנית, האם זה לא כולל גם את כתב השירות?
<אסי קליין: כיוון שלא רצינו שזה יישאר עניין של פרשנות, אנחנו חושבים שכתב שירות צריך לחדד במפורש.
<אסי קליין: אנחנו חושבים שזה צריך להיאמר בחקיקה.
<אסי קליין: זה מה שאנחנו מציעים כאן, שכתב שירות ייאמר במפורש.
<אסי קליין: כי אנחנו יודעים שאנחנו מתכוונים לזה.
<אסי קליין: אתם אומרים: מטריד אותי שהשמיים הם הגבול.
<שמעון עיר שי: גם אם אנחנו מבינים שכתב שירות צריך להיות כאילו חלק מתוכנית הביטוח, זה עכשיו מתערב במערכת יחסית לא משולשת; מרובעת.
<שמעון עיר שי: זה גורם חדש, נתן את השירות עבורי, התחייבתי כלפיו בתשלומים מסוימים.
<שמעון עיר שי: זה לא רק ביני לבין המבוטחים.
<שמעון עיר שי: צריך לחשוב על העניין הזה.
<יוסי הלוי: אתם רוצים להסדיר את כתבי השירות?
<שרונה פלדמן: לא פה אנחנו מסדירים את כתבי השירות.
<שרונה פלדמן: פה אנחנו אומרים שכל מה שחל על תוכנית ביטוח, חל על כתב שירות.
<שרונה פלדמן: אם יהיו הוראות נפרדות שיצטרכו להינתן- - -
<שמעון עיר שי: ההתערבות הרטרואקטיבית שדיברנו עליה היא יוצרת קושי נוסף, כי זה גורם נוסף שהתקשרתי אתו, אבל לפני שנים אני צריך להתאים עצמי - אתם מתערבים גם ביחסים שלי אתו.
<שמעון עיר שי: זה לא פשוט.
<שמעון עיר שי: בואו נחשוב על זה.
<שמעון עיר שי: כלומר צריך לשים לב, שלכלול את זה בסוף, בסעיף קטן (ז) או (ח), שהכול חל גם על כתבי שירות, ההיבט הרטרואקטיבי עכשיו מסתבך גם, כי יש לי שחקן חדש פה, שאני צריך לקחת בחשבון ולהתמודד אתו.
<שמעון עיר שי: זה לא רק ביחסים ביני, הפוליסה והמבוטח, ההתערבות הרטרואקטיבית; אתה אומר לי: אתה גם משנה מערכת יחסים עם ספק השירות רטרואקטיבית.
<שמעון עיר שי: לא פשוט.
<שמעון עיר שי: יש לשקול את זה.
<שמעון עיר שי: לכן חשבנו שאם אתם מדברים על 40(א), אם זה שם מוגדר כשינוי בתוכנית, אז אתה מתווה לי מראש כללים לגבי התוכנית הזאת, ואתה לכאורה לא מתערב בזה רטרואקטיבית, אבל זו נקודה למחשבה.
<אסף מיכאלי: מבחינתנו, העובדה שיש פה שחקן נוסף היא תישאל כל אימת שתהיה, אם תהיה התערבות רטרואקטיבית.
<הדר ברינוייס: אתה מראש מקנה לעצמך סמכות רטרואקטיבית, למי שהוא לא תחת פיקוחך, וספק אם אני יכולה רטרואקטיבית היום- - -
<אסף מיכאלי: זה בדיוק אותה טענה.
<הדר ברינוייס: אני תלויה פה בספק שירותים שלא כפוף להוראות האלה.
יצחק כהן: איך הוא מגיע אלינו, ספק השירותים?
<שמעון עיר שי: כי חברת ביטוח נותנת הרבה פעמים במקום תגמולי ביטוח בכסף, בשירות.
<שמעון עיר שי: אין לה ברירה.
<שמעון עיר שי: אני לא רופא.
<אסף מיכאלי: אני לא חושב שיש מקום של מחלוקת.
<אסף מיכאלי: ודאי שאם וכאשר תיבחן התערבות רטרואקטיבית, היא תיבחן בשים לב לכך שלעניין ספק שירות יש פה ספק נוסף, תחת הפיקוח שלך.
<אסף מיכאלי: במקרה הזה הוא בחוזה אתך.
יצחק כהן: שמעון, אפשר להתקדם?
<שמעון עיר שי: אפשר להתקדם בכפוף להערה הזאת.
<שמעון עיר שי: יכול להיות שהיא תשפיע אחרי זה, בדיון על הרטרואקטיביות.
<אסף מיכאלי: אני חושב שהתשובה שלנו מספקת, אבל כבוד היושב-ראש, לשיקולך.
<אסף מיכאלי: הנוסח של הסעיף מוכן, גמור.
<שמעון עיר שי: אשמח לראות את הנוסח, כי הקראת אותו וזהו.
<אסף מיכאלי: ניתן לכם אותו.
<אסי קליין: הוראות לפי סעיף זה יחולו בשינויים המחויבים ובשינויים שיורה המפקח, לעניין כתב שירות, ואז יש הגדרה לכתב שירות.
קריאות: אדוני היושב-ראש, לעניין הזה אנחנו עדיין מוטרדים.
יצחק כהן: כשנגיע לסעיף של הרטרואקטיבית, אולי נמצא פתרון.
יצחק כהן: סעיף קטן (ד).
<אסי קליין: (ד).
קריאה: מה עם (ב), (ג)?
<אסי קליין: קראנו בפעם שעברה.
<אסי קליין: (ד) המפקח רשאי, מיוזמתו ובכל עת, להורות למבטח להפסיק להנהיג תכנית ביטוח או להורות למבטח להנהיג שינוי בתכנית ביטוח, וזאת לאחר ששקל- - -
קריאות: היא קראה- - -
<אסי קליין: היא חשבה שבכך שהקראנו את סעיף קטן (ד), זה אומר שהצבענו פה על הסעיפים הקודמים.
יצחק כהן: ההצעה בסוף, על הכול.
יצחק כהן: (ד).
<אסי קליין: (ד) המפקח רשאי, מיוזמתו ובכל עת, להורות למבטח להפסיק להנהיג תכנית ביטוח או להורות למבטח להנהיג שינוי בתכנית ביטוח, וזאת לאחר ששקל את הפגיעה האפשרית במבטח בשל הוראתו כאמור; הורה המפקח כאמור, יפסיק המבטח להנהיג את תכנית הביטוח או ינהיג את השינוי בה, לפי העניין, בהתאם להוראת המפקח, החל במועד מתן ההוראה או במועד מאוחר יותר שעליו הורה המפקח;
<יוסי הלוי: גם פה זו התערבות; יותר רכה, אבל גם פה יש התערבות רטרואקטיבית, שתוכנית שלא התנגדתם אליה למעשה, או אפילו נתתם אישור לה, אתם אומרים: תפסיקו את שיווקה.
<יוסי הלוי: אנחנו מבקשים שינוי לא גדול: אחרי המילים: בשל הוראתו כאמור - בשים לב למכלול התנאים בתוכנית ולאפשרות להתאימה לשינוי כאמור.
<יוסי הלוי: כלומר כשאתה בא לבחון אם להפסיק תוכנית, תסתכלו על מכלול העניין ועד כמה את יכולה, אם אתם רוצים לשנות, עד כמה אפשר להתאים את השינוי.
<יוסי הלוי: לא חושב שצריכה להיות בעיה.
<אסי קליין: אין בעיה.
יצחק כהן: זה מובן מאליו.
<שרונה פלדמן: זה נוסח.
<אסי קליין: אתה מנהיג תוך ביצוע?
<אסי קליין: לא יודעת.
<אסי קליין: לאחר ביצוע.
יצחק כהן: אני לא רואה בעיה בניסוח הזה.
יצחק כהן: לאחר, מצוין.
<אסי קליין: (ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד), המפקח רשאי, להורות למבטח להפסיק להנהיג את תכנית הביטוח או להנהיג את השינוי בתכנית הביטוח, לפי העניין, גם לגבי פוליסות שהוצאו על פי תכנית הביטוח לפני מועד מתן ההוראה, הכל כפי שיורה.
<אסי קליין: כאן מדברים על התערבות בפוליסות קיימות כבר.
יצחק כהן: מה הכלים שיש לכם היום, בלי החוק הזה?
<אסי קליין: עמדתנו, אנחנו היום גם יכולים להורות- - -
<שמעון עיר שי: בואו נחדד את הנקודה הזאת.
<שמעון עיר שי: זאת שאלה משפטית.
יצחק כהן: היום, בלי זה, מה הסמכויות שלכם, לפי הניסוח הזה?
יצחק כהן: איזה כלים יש לכם היום להתערב רטרואקטיבית בלי תיקון 40?
<אסי קליין: כפי שאמרנו, אנחנו לא סבורים שהמצאנו כאן סמכויות שאינן קיימות כיום.
<אסי קליין: עשינו סדר בסעיפים.
<אסי קליין: אנחנו לא חושבים שסעיף קטן (ה) הוא סמכות חדשה.
יצחק כהן: מצוין.
יצחק כהן: הסמכות שלכם היא תישאר.
<אסי קליין: היא לא תישאר, כי אנחנו מנסחים אותה עכשיו אחרת.
<אסי קליין: לא הבנתי מה אדוני מציע.
יצחק כהן: אתם לא צריכים כלים, כי יש לכם היום הכלים שלכם רטרואקטיבית.
יצחק כהן: מכאן ואילך, מתיקון החקיקה, שזה תיקון 40 צפונה, תוכלו להתערב רטרואקטיבית לפי הניסוח שלכם.
יצחק כהן: הכלים הקיימים כיום בחוק שיש לכם, יישארו.
יצחק כהן: אף אחד לא ייקח אותם.
יצחק כהן: אף אחד לא ישלול את הסמכות שלכם, מה שיש לכם היום.
יצחק כהן: אבל רטרואקטיבית בתיקון חקיקה כזה, למשהו שלפני שנים, שאישרתם – בעבר; לא לפני שנים – נראה לי בעיה, וגם לחברים בוועדה.
יצחק כהן: רובי, לפני שיצא, ניסה להסביר לי כמה הסעיף הזה מציק לו.
יצחק כהן: הסברתי לרובי שיש לכם כלים גם היום לטפל בנושא הזה, אם אתם מגלים.