GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: אני מניח שלחץ מסיבי שלנו יכול לעזור.
ניסן סלומינסקי: אנחנו ניתן את המקסימום שלנו.
אלעזר שטרן: הבנת איך מורחים אותם?
ניסן סלומינסקי: לא רציתי שנגיע לזה כבר עכשיו, אבל עניתי לשאלה.
יצחק כהן: סתם שאלה.
יצחק כהן: זבולון, למה לא הזמנת את שר החקלאות?
יצחק כהן: אנחנו רוצים לעזור.
זבולון כלפה: משרד החקלאות נמצא כאן.
יצחק כהן: שר החקלאות.
ראובן ריבלין: מה עמדת משרד החקלאות?
ניסן סלומינסקי: אני מתחיל להרגיש שאנחנו הופכים כאן לפרלמנט ואז באמת לא יצא כלום.
<דובי אמיתי: אני רוצה להשלים משפט אחד.
ניסן סלומינסקי: אחר כך אני אבקש את נציגי המשרדים להתייחס ואחר כך חברינו החקלאים יוכלו לדבר.
<דובי אמיתי: נשאלתי מה אני מצפה מהוועדה.
<דובי אמיתי: אני רוצה לומר מילה אחת.
<דובי אמיתי: צוות החירום שמינה מנהל רשות המים – אנשי רשות המים, משרד החקלאות והחקלאים מהגליל והגולן - הוא צוות שעובד, צוות שיושב וצוות שקיבל החלטה על קיצוץ ולא קיבל החלטה ולא מצליח בשלב הזה לקבל החלטה איך אנחנו מסייעים גם לחקלאים ואיך אנחנו נערכים לשנת 2015.
<דובי אמיתי: אני מצפה מוועדת הכספים שתמנה ועדת משנה לוועדת הכספים, או לחילופין תמנה את יושב ראש הלובי החקלאי, יחד עם משרדי הממשלה, יחד עם נציגי הגליל והגולן, לקחת שבועיים-שלושה, לדון, לחפש ביחד פתרונות, להכניס את שר החקלאות לתמונה, לא לברוח ולא לתת למשרד האוצר לברוח אלא להכניס אותו לתמונה כי יש כאן אחריות לכולנו בלי יוצא מן הכלל, ולנסות להגיע לכאן תוך שבועיים-שלושה עם פתרון.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש לשמוע עכשיו את נציגי המשרדים, הממלכה, ונתחיל עם משרד האוצר.
<דוד רוטנברג: הנושא מאוד פשוט והחקלאים מכירים אותו כל שנה.
<דוד רוטנברג: יש תקנות נזקי מלחמה, נזקי מס רכוש, נזקי בצורת ולפי זה מוקמת ועדה.
<דוד רוטנברג: יש ועדה מקצועית שקיימת כל שנה וכל שנה בודקת בשיתוף עם משרד החקלאות מה הם האזורים הנפגעים כאשר בדרך כלל זה באזור הדרום.
<דוד רוטנברג: יש כמובן שטח מבאר-שבע דרומה ומטה שלא זכאי לבצורת כי הוא בדרך קבע חסוך במים.
<דוד רוטנברג: יש קטע צפוני יותר שכל שנה באים ובודקים.
<דוד רוטנברג: השנה הוועדה בדקה גם באזור הצפון והיא בודקת את זה על בסיס ממצאים ועושה זאת יחד עם אנשי מקצוע, גם סטטיסטיקאים וגם אנשים מקצועיים בתחום החקלאות.
<דוד רוטנברג: הוועדה, יחד עם משרד החקלאות, ממליצה לשר האוצר לגבי האזורים הנפגעים ולאור זאת מכריזה על האזורים האלה כעל שטחים נפגעי בצורת יחד עם הצמחים הפגיעים.
<דוד רוטנברג: בדרך כלל הצמחים הפגיעים - דוקטור תניב יכולה לפרט יותר לגביהם – הם צמחים של גידולי בעל.
<דוד רוטנברג: השטח הזה שמוכרז לאחר בדיקה עובר מהמלצת משרד החקלאות להחלטת מנהל רשות המסים, לוועדה שיושבת אצלנו, והיא מועברת לשר – והיא כבר עברה לשר – ועד ה-30 למאי היא תוכרז.
ניסן סלומינסקי: מה ההמלצה?
<דוד רוטנברג: ההמלצה היא להכריז על שטח, כמובן בדרום ועל שטח באזור סובב בקעת הירדן והכינרת, כנפגע בצורת.
<דוד רוטנברג: יש לנו את השטחים המסומנים גם במלל שזה קצת יותר מסובך וגם במפה.
<דוד רוטנברג: כרגע זאת עוד טיוטה אבל היא תופץ.
<דוד רוטנברג: זה האזור שנפגע.
<דוד רוטנברג: האזור ברמת הגולן, שדובי אמיתי מדבר עליו, זה אזור שאינו פגיע מבחינת התקנות.
<דוד רוטנברג: גם הגידולים אינם פגיעים וזה דבר שמוכר וידוע.
ניסן סלומינסקי: אתם לקחתם בחשבון את מה שהוא אמר, שכתוצאה מחוסר מים צמצמו את הגידולים?
ניסן סלומינסקי: הם היו בסדר, הם נענו לבקשת המדינה וצמצמו את הגידולים אבל נגרמו להם נזקים.
ניסן סלומינסקי: לקחתם את זה בחשבון?
<דוד רוטנברג: בוודאי.
<דוד רוטנברג: הבדיקה היא בדיקה מקצועית ולכן אני אתן לדוקטור תניב ממשרד החקלאות להשיב על השאלה.
<דוד רוטנברג: הבדיקה היא בדיקה שגם מגיעים לשטח, דוגמים אותו ודוגמים את הגידולים פר אותה יכולת שהתקנות מאפשרות לנו להכריז.
זבולון כלפה: לא יתכן שיש בעיה בתקנות.
זבולון כלפה: הרי השנה בסופו של דבר מדובר בשנה שהיא מאוד מאוד חריגה.
זבולון כלפה: התקנות האלה, דרך אגב, ברובן הגדול, התבססו על בסיס הדרום והנגב בעיקר.
זבולון כלפה: היה שם איזשהו סעיף אחד שבעצם נותן את האפשרות להכריז על אזורים נוספים ולכאורה כל בר דעת מבין, כל מי שמכיר את המטעים, ויודע שבמטעים זה לא עובד כך.
זבולון כלפה: אם אתה מצמצם במים, אוטומטית תרגיש ירידה בתפוקה של הפרי, יהיה פחות, לא יהיה צימוח חדש של עצים.
<דוד רוטנברג: לכן חוות הדעת שנתנו עכשיו, שמעבר לאזור הדרום נתנו אפשרות לפצות גם אזורים אחרים וזה היה חריג וכמעט לא ניתן בשנה אחרת גם באזור הצפון.
<דוד רוטנברג: הכרזנו גם על אזור הצפון כאזור פגיע.
<דוד רוטנברג: לגבי הגידולים, מטעים לא נכללים ביכולת לפצות.
<דוד רוטנברג: כלומר, רק גידולי בעל.
ניסן סלומינסקי: נשמע את תניב רופא.
<תניב רופא: חוק הבצורת מאפשר פיצוי מעבר לאזור הנגב בתנאים שנבדקים על ידי הוועדה, של גידולים שהם גידולי בעל שהם לא נזקקים בדרך כל להשקיה, כלומר, לא המטעים.
<תניב רופא: זה חוק הבצורת.
<תניב רופא: גידולים שנשענים בדרך כלל על בעל והם נזרעים.
<תניב רופא: זאת אומרת, גידולי קיץ לא נכללים.
<תניב רופא: גידולי קיץ שלא נזרעים לא נכללים במסגרת הבצורת ומס רכוש מעולם לא מבטח אותם.
<תניב רופא: השנה, כאשר דגמו את כל האזורים, דגמו גם את האזורים של הגליל.
<תניב רופא: דיברתי לפני חמש דקות עם יושב ראש הוועדה המקצועית.
<תניב רופא: העניין הוא שגידולי בעל – וככל הנראה אין הרבה – באזור הגליל שנזרעו, הם היוו יותר ממה שנותן הפיצוי של הבצורת ועל כן האזורים האלה לא הוכרזו.
<תניב רופא: זאת אומרת, הבעיה בה אנחנו נתקלים כרגע בגליל היא באמת בעיה ולכן מנהל רשות המים מינה ועדה בין-משרדית יחד עם החקלאים.
<תניב רופא: אכן עלולה להתפתח בעיה.
<תניב רופא: בדיונים בהם נכחנו ראינו את זאביק שור, יושב ראש הצוות שבוודאי עוד מעט יפרט, ונלמד שעושים פעולות תפעוליות יחד עם המתיישבים, עם המגדלים, על מנת למזער את הנזק.
<תניב רופא: נכון לעכשיו אנחנו עוד לא יודעים איך המצב יהיה בסוף הקיץ ואם אכן תהיה בעיה קשה או לא.
<תניב רופא: אנחנו במצב שאנחנו מאוד חוששים.
<תניב רופא: לכן כל הממשלה התגייסה, כלומר, המשרדים הרלוונטיים והחקלאים.
<תניב רופא: אנחנו מנטרים את התהליך בשלב הזה.
<תניב רופא: בכל הקשור לשימוש בחוק הבצורת, הפיצויים של מס רכוש, זה לא בעולם הזה כי כמו שאמרתי קודם כאן מדובר בגידולי מטעים בדרך כלל – גם חבר הכנסת כלפה אמר זאת – וחוק הבצורת מטפל אך ורק בגידולי בעל.
ניסן סלומינסקי: העלו כאן שתי נקודות.
ניסן סלומינסקי: נקודה אחת, כדי שהמצב הזה לא יחזור על עצמו, למצוא קודם כל אפשרויות לאגור את המים, את המים שיורדים ממילא, כי אז הבעיה תהיה פחותה.
יצחק כהן: הפתרון כאן.
יצחק כהן: הפתרון הגיע.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שבדרך כלל המאגרים האלו נבנו באזורי המרכז והדרום כי בצפון אמרו שיש בשפע ואולי יש את הכינרת ולכן לא צריך אותם.
ניסן סלומינסקי: שאלה ראשונה שנשאלה היא האם מבינים עכשיו שגם בצפון יכולות להיות סיטואציות כאלה וילכו לקראת הקמת מאגרים?
ניסן סלומינסקי: נגרמו נזקים ואתם גם מכירים בהם.
ניסן סלומינסקי: את אומרת בלשונך העדינה שצריכים למזער נזקים.
ניסן סלומינסקי: למזער נזקים, יש כאלה שאומרים נתפלל והקדוש ברוך הוא יעזור, אבל הכוונה של כולנו במזעור נזקים היא להחזיר להם פיצוי או כסף בגין הנזקים שנגרמו להם.
ניסן סלומינסקי: אין דבר כזה למזער בדרך אחרת.
ניסן סלומינסקי: אתם לא תתנו להם יבול או משהו שתביאו מאזור אחר.
ניסן סלומינסקי: השאלה מה המסקנה שלכם לדברים האלו.
<תניב רופא: קודם כל, לענייני האיגום, אני אתן עוד מעט לאנשי רשות המים להתייחס.
<תניב רופא: אני לא חושבת שהתעלמו מהנושא הזה.
<תניב רופא: כולם כאן יודעים שיש מאגרים גם בגליל וגם בגולן אבל באמת רשות המים תוכל לפרט.
<תניב רופא: לעניין הפיצויים.
<תניב רופא: כמו שאמרתי קודם, אנחנו צריכים לראות מה המצב אחרי הקיץ כי חודשי המשבר יהיו חודשי הקיץ.
<תניב רופא: אנחנו צריכים ללוות את האזורים ולראות.
זבולון כלפה: אבל אנחנו כבר קיבלנו את ההחלטה המשותפת.
ניסן סלומינסקי: היא תסיים את דבריה ואחר כך אתה תוכל להתייחס
<תניב רופא: גם בעת שאושר הרישיון האזורי לגליל וגם לגולן, מעולם לא התחייבה הממשלה שלא יהיה מחסור במים.
<תניב רופא: זה לא היה.
זבולון כלפה: גם הם לא התחייבו.
<תניב רופא: אין התחייבות על המים.
<תניב רופא: המים שבאים מלמעלה, הם בחסדי שמים.
<תניב רופא: כל השנים כל חקלאי ישראל סבלו מזה והשנה תודה לאל כל החקלאים, למעט הגליל והגולן, לא סובלים מזה אבל הסיטואציה בה נמצאים אנשי הצפון היא סיטואציה שהייתה כאן כל השנים עד השנה או עד השנה שעברה.
<תניב רופא: כשאני מסתכלת על כמויות המים, מצבו של הגליל הרבה יותר טוב מכפי שהיה בשנת 2009 שזו השנה האחרונה בה באמת ניתן פיצוי כי שם הייתה ברמה שנתית ירידה מאוד גדולה בכמויות.
<תניב רופא: כאן לא ברור לנו מה בסופו של דבר תהיה הירידה, בסוף השנה, אחרי הקיץ, ובאמת החלטה של מה לזרוע ומה לא לזרוע, זאת בדיוק החלטה של תאגיד אזורי כזה כמו שנבנה שהוא צריך לבנות את תמהיל הגידולים שלו כך שבאמת למטעים, לגידולים ארוכי הטווח, יהיה מענה כי שם באמת צריך לוודא שיש מים כל השנה וכל שנה.
<תניב רופא: העבודה שעושים בהתאגדות הזאת היא עבודה יפה מאוד והיא מתעדפת את הגידולים הרב-שנתיים על פני הגידולים השנתיים.
זבולון כלפה: אותו צוות חירום שהוקם על ידכם במשותף, הוא נתן איזושהי הנחיה בקיצוץ של ה-25 אחוזים במים?
זבולון כלפה: יש הנחיה כזאת?
<זאב אחיפז: אני אתייחס לזה.
יצחק כהן: מה לגבי פיתוח משק המים שם?
<זאב אחיפז: אני אתייחס גם לזה.
ניסן סלומינסקי: זאביק, תתייחס.
ניסן סלומינסקי: תציג את עצמך לפרוטוקול.
<זאב אחיפז: זאביק אחיפז, אגף תפעול ברשות המים.
<זאב אחיפז: קצת לגבי העובדות.
<זאב אחיפז: מקור המים העיקרי בגליל – אני מפריד כאן בין הגליל העליון לרמת הגולן מאחר והבעיות שונות וגם הפתרונות שונים – הוא המים העיליים, המעיינות כאשר המעיין הראשי הוא מעיין הדן שמספק את עיקר המים לאזור הזה.
<זאב אחיפז: בהקשר הזה, דרך אגב, המצב בגליל העליון - בניגוד לרמת הגולן שם המצב הוא קיצוני יותר מכפי שהיה - דומה לשנת 2008 מבחינת כמויות המים.
<זאב אחיפז: החורף היה חורף הכי קיצוני שהכרנו אבל למעיין הדן יש זיכרון וכיוון שהשנתיים הקודמות בצפון היו די סבירות, המעיין מחזיק מים.
<זאב אחיפז: הוא במצב הגרוע ביותר שהיה אבל לא יותר גרוע מהמצב ב-2008.
<זאב אחיפז: שנת 2008 היא שנה שעדיין לא היו פיצויים וגם לא שמענו על בעיות מאוד ייחודיות בגליל מפני שאז, בגלל מחסור המים הכולל, קוצצה כל החקלאות גם בגליל ובכל הארץ וירדו לרמה כזאת שהמעיינות בגליל נתנו את המענה לצרכים.
<זאב אחיפז: זאת אומרת, כאשר אנחנו מדברים על נזק ופיצויים, השאלה אל מול מה משווים את זה.
<זאב אחיפז: השנה לכאורה הבעיה צפה אל מול רצון, אל מול תחזית הוצאות שרצינו לתת באזור, ולמה הבעיה צפה?
<זאב אחיפז: בגלל שאנחנו לא מקצצים.
<זאב אחיפז: גם כאן אנחנו לא חושבים שכרגע נכון לקצץ ואני תכף אסביר למה, אבל בגלל הפעולות שמשק המים עשה – הקמת מתקני התפלה, השבת קולחין – בעצם אין צורך לקצץ לחקלאות.
<זאב אחיפז: לחקלאות בכל הארץ אנחנו אפילו מוסיפים מים שפירים ילכו להקצאה תלת שנתית שתיתן ודאות לחקלאות, ובעצם אל מול הכמויות האלה המצב הספציפי באזור הגליל העליון מביא לכך שבחודשים מסוימים יש מחסור.
<זאב אחיפז: הכוונה היא שלגבי כמות מים כוללת, אין בעיה בגליל.
ראובן ריבלין: אם אין בעיה עם כמות המים הכוללת, מדוע אתם ביקשתם מהם לקצץ 25 אחוזים?
ראובן ריבלין: הייתם שותפים לקבלת ההחלטה על קיצוץ?
<זאב אחיפז: תכף אני אתייחס לזה.
<זאב אחיפז: אני אומר שאל מול תכנית עתידית, כמו שדובי אמר הכוונה הייתה להמשיך ולפתח את החקלאות בהמשך לאותו משבר שהתחיל בשנת 2008, אל מול זה פתאום המקורות המקומיים לא נותנים מענה.
<זאב אחיפז: צריך לקחת בחשבון שהשנה בגליל היא קיצונית מאוד אבל לא חריגה יותר מכפי שהכרנו בעבר ובהחלט משק המים נערך יחד עם האזור לטובת העניין.
<זאב אחיפז: יש שני היבטים.
<זאב אחיפז: היבט אחד הוא פעולות פיתוח פיזיות שזה ביצוע קידוחים.
<זאב אחיפז: חלק מהקידוחים בוצעו על ידי חברת מקורות וחלק מהקידוחים בוצעו יחד עם האגודה האזורית כאשר האגודה האזורית, לפחות בהסתכלות שלנו, הייתה חלק מהמענה להתמודד עם מצבים כאלה.
<זאב אחיפז: זאת אומרת, אנחנו אמרנו שבמקום שאנחנו נתעסק עם כל צרכן וצרכן ונצטרך לנהל אותו, אנחנו נקצה את כלל מקורות המים לאגודה האזורית שמן הסתם תדע לעשות את האופטימיזציה בניהול משק המים האזורי, וכמו שאני אומר בגליל העליון הבעיה היא לא בעיה שנתית.
<זאב אחיפז: בסך הכול יגיעו הרבה מים לכינרת, לא כמו כל שנה אבל יגיעו מים לכינרת.
<זאב אחיפז: הבעיה היא שהמעיינות הרי הולכים ודועכים לאורך הקיץ, הביקוש החקלאי עולה ואז יש שני חודשים בהם צפוי שיהיה מחסור ואחרי כן כמובן הביקוש החקלאי מתחיל לרדת והמצב מתיישר בחזרה.
<זאב אחיפז: כאשר אנחנו הקמנו את האגודה, בעצם חשבנו שנכון לצייד אותה גם בכלים שיוכלו להתמודד עם מצבים כאלה ואחד מהכלים האלה למשל הוא קידוחי שמיר, ותכף אמר כמה מלים על הגולן ונראה שזה בעצם הדבר שמציל היום את רמת הגולן.
יצחק כהן: על שם השר שמיר?
<זאב אחיפז: זה היה עוד לפני שידענו שהשר שמיר יהיה שר החקלאות.
זבולון כלפה: זה על שם קיבוץ שמיר.
<זאב אחיפז: הקידוחים האלה מהווים מבצע של שיתוף פעולה בין האזורים השונים, אגודת מי גולן, אגודת מים בגליל ורשות המים.
<זאב אחיפז: אנחנו שמנו מענק של חמישים אחוזים והם הביאו את חלקם.
<זאב אחיפז: בעצם קידוחים כאלה וכאלה נוספים, זה חלק מהמענה שיכול לאפשר לגליל להגיע למצב שהוא מתפתח מעבר למה שהיה בעבר.
<זאב אחיפז: כאשר אנחנו הקמנו אגודה כזאת, הרעיון הוא שלא אנחנו נבוא ונגיד להם בדיוק איך לקצץ.
<זאב אחיפז: זאת אומרת, אם אני בא ואומר להם שיקצצו ב-25 אחוזים, תקצצו רוחבית, תקצצו בחודש מסוים, זאת גישה מסוימת.
<זאב אחיפז: הגישה הנכונה היא, לפחות להבנתנו, וזה היה הרציונל עת הקמנו את האגודה, שהם יעשו את הניתוח בדיוק ויחליטו.
זבולון כלפה: אתה משפטן?
<זאב אחיפז: חס וחלילה.
זבולון כלפה: כי לפי ההתנהלות כאן אני מרגיש שאתה הולך כאן בין הטיפות ואני אומר לך אמיתי, תרתי משמע.
<זאב אחיפז: לא.
חמד עמאר: מי נתן את ההחלטה לקצץ 25 אחוזים?
חמד עמאר: האם האגודה נתנה את ההחלטה לקצץ 25 אחוזים או אתם נתתם את ההחלטה?
חמד עמאר: עד עכשיו אני שומע אותך ושומע אותך מסביר אבל אני לא מצליח להבין מי נתן את ההוראה לקצץ 25 אחוזים.
<זאב אחיפז: ההוראה ניתנה על ידי האגודה בתיאום אתנו.
<זאב אחיפז: אני יושב אתם.
<זאב אחיפז: יכול להיות שאני חשבתי שאפשר להסתפק בהרבה פחות ובתחומי זמן אחרים, אבל כיוון שאנחנו מעבירים לאגודה את הסמכות, מן הראוי שאני לא אתערב.
זבולון כלפה: מכוחכם.
זבולון כלפה: בסופו של דבר האגודות פועלות מכוחכם.
<דובי אמיתי: למען הפרוטוקול, צוות החירום – בואו לא נייפה את זה – הכולל את משרד החקלאות, רשות המים, אגודות בגליל, קיבל החלטה אמיצה לקצץ בין 20 ל-25 אחוזים מכמות המים.
<דובי אמיתי: בואו לא נתחיל להתפתל.
<דובי אמיתי: זאת ההחלטה של כולנו מתוך אחריות של כולנו וזה בסדר.
<דובי אמיתי: אם לא, מחר בבוקר אנחנו לא מקצצים, אנחנו לוקחים 125 אחוזים ונבוא לכאן עוד חודש ותהיה קטסטרופה.
<דובי אמיתי: בואו נחזיר את זה לפרופורציות הנכונות.
<דובי אמיתי: כדאי שנשמע כאן את החקלאים.
ניסן סלומינסקי: זאב, תסיים בבקשה.
<זאב אחיפז: לגבי רמת הגולן.
<זאב אחיפז: שם הבעיה היא יותר מורכבת - אם בגליל בעצם המצוקה מתמקדת בסופו של דבר בחודשיים, וזה דבר שאפשר לתת לו פתרונות מגוונים מכל מיני כיוונים של הסטת צריכה - כי בגליל העליון חלק ניכר מהגידולים הם גידולי שדה שיש בהם גמישות ואני מדבר על רמת הגולן ובדגש על צפון רמת הגולן, אזור שהוא מטעים בלבד, ושם אנחנו תחומים בכמות כוללת ושם הכמות שאפשר לספק היא כ-75 אחוזים מהכמות של 2013 וגם זה רק באמצעות – דיברנו על קידוחי שמיר, על פעולות שהאגודה עושה ומן הסתם מן הראוי לתת להם לדבר על כך - ובעלויות מאוד גבוהות, כדי לפתח את המקור הזה והבאת המים מאזור של פלוס 270 לאזור של 1,100 מטרים ובשנה זאת נוכל לספק כ-75 אחוזים מהכמויות השנתיות שם אל מול 2013.
<זאב אחיפז: ברמת הגולן, גם כאן יש אגודה אזורית וגם כאן העברנו את הניהול של משק המים המקומי ואנחנו דואגים להם למעטפת מבחינת סיוע בפיתוח ומבחינת מקורות מים במעטפת.
<זאב אחיפז: את כל הניהול הפנימי הם עושים, כמובן יחד אתנו ובתיאום אתנו אבל הם עושים בצורה עצמאית לחלוטין.
<זאב אחיפז: ברמת הגולן, אם מדברים על 2015, אפשר לומר שהנושא כמעט פתור לכיוון העתיד מכיוון שעברה החלטת ממשלה על פיתוח תוספת נחלות ברמת הגולן שהיא כוללת התייחסות ספציפית לנושא של פיתוח משק המים שם ובמסגרת פיתוח משק המים אנחנו כבר מגדילים את האמינות גם לכמויות הנוכחיות.
<זאב אחיפז: זאת אומרת, מבחינת רמת הגולן – לא שזה יהיה קל, זאת תכנית השקעות שהמדינה שמה את חלקה אבל גם הם שמים את חלקם - יש תכנית מסודרת ומוגדרת על ציר זמן כדי שנוכל לשפר את המצב.
<זאב אחיפז: הכוונה היא, במסגרת אותו צוות בו אני יושב, להגיע לאיזושהי תכנית גם בגליל עליון.
<זאב אחיפז: שוב אני אומר שהבעיה בגליל היא יותר פשוטה ולכן גם מן הסתם תהיה יותר קלה לפתרון כי בסופו של דבר היא מתמקדת בחלון זמן צר יחסית.
ניסן סלומינסקי: לסיכום.
ניסן סלומינסקי: אחרי ששמענו את אנשי הוועדה, מבחינת
ניסן סלומינסקי: כם אין לכם שום נטייה או רצון או אפשרות, איך שתקרא לזה, לפצות אותם על הנזקים שנגרמו להם?
ניסן סלומינסקי: או שאתם עדיין בודקים איזה נזקים נגרמו ולאחר שתדעו, תיכנסו להשתתפות?
<זאב אחיפז: פיצויים זה לא התחום שלי.
<זאב אחיפז: בתפיסה שלי הלכנו כאן על איזושהי עסקת חבילה כוללת והיא אומרת שכאשר יש מים והאזור יכול ליהנות מהם בצורה מלאה וכאשר אין מים, הוא מתמודד עם הנושא של ניהול משאבי המים וניהול הגידולים בפנים.
<זאב אחיפז: כאשר אתה מכניס לתוך משוואה כזאת פיצויים, כל העסק הזה מאבד את הכול.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד, מדובר כאן על אזור שונה לחלוטין במהות ממקומות אחרים.
זבולון כלפה: בדרום אלה גידולי בעל וזה הרבה יותר פשוט לשחק עם זה אבל באזור הזה בו מדובר במטעים והחוק לא מתייחס למטעים, הוא בכלל לא צפה אפשרות כזאת.
זבולון כלפה: בוא נסכים כולנו שהשנה שחלפה הייתה שנה מאוד מאוד חריגה וההתייחסות כלפיה, הנזק יהיה נזק ואי אפשר להתעלם מהדבר הזה.
זבולון כלפה: אין בעיה, אגודת המים לא רוצה לקצץ, היא קיבלה מכוחכם את הסמכות לנהל את משק המים מתוך אחריות ומן הסתם אתם חלק מהצוות – אתם, משרד החקלאות ואחרים – ולכן הגיעו למסקנות אליהן הגיעו.
זבולון כלפה: לא יעלה על הדעת שבסיטואציה הזאת בעצם משאירים את החקלאים.
זבולון כלפה: אני אומר לך בתחושה שאני שומע כאן פלפולים ואומרים לחקלאים שהם יתמודדו לבד.
זבולון כלפה: יש בעיה במים, לא יהיה מספיק מים, הם הרי רוצים להשקות והם צריכים להשקות.
חמד עמאר: הוא אומר לך שהוא מספק להם 75 אחוזים.
חמד עמאר: וזה אומר שהוא מקצץ להם ב-25 אחוזים.
זבולון כלפה: הוא דיבר על רמת הגולן בעניין הזה.
ראובן ריבלין: האם אפשר לפצות אותם בדרך אחרת?
ראובן ריבלין: למשל על ידי השתתפות בתשתיות.
יצחק כהן: פיתוח משק המים.
יצחק כהן: זה דבר הרבה יותר חשוב מאשר פיצוי.
ראובן ריבלין: הנה, מסר נמצא כאן והוא יוכל להתייחס.
ניסן סלומינסקי: זאב, רצית להשלים משהו?
<זאב אחיפז: אנחנו באמת רואים את האזורים האלה כאזורים ייחודיים כי הם נשענים בעיקר על מקורות מים עצמיים ולכן גם הקמנו כאן אגודות אזוריות עם רישיונות אזוריים כדי שיתפעלו את המקור הזה בצורה אופטימלית כאשר חלק מזה, זאת ההתמודדות עם מצבים כאלה.
<זאב אחיפז: אנחנו לא רוצים להשאיר אותם ללא פתרונות ולכן במקביל עושים.
ניסן סלומינסקי: אני תמיד הבנתי שלמצוא מקורות מים, המדינה היא שמוצאת אותם.
ניסן סלומינסקי: אתם כאן הייתם צריכים למצוא נניח מקורות מים, בארות או משהו, בצפון.
ניסן סלומינסקי: הבנתי שעשיתם איזו עסקה ובמקום שהמדינה תשקיע, השקעתם רק חמישים אחוזים והם השקיעו חמישים אחוזים.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שזאת אפשרות שבגין זה עלות המים שלהם תהיה הרבה יותר פחותה או דברים אחרים כי כאילו הם הבעלים.
ניסן סלומינסקי: האם זה כך?
<זאב אחיפז: כאשר המדינה משקיעה, בדרך כלל זה תחת הכותרת של חברת מקורות ואז המים נמכרים בתעריף שהוא היום 2.15.
<זאב אחיפז: המהלך אותו אנחנו עושים במקום שיש אגודות חזקות שיכולות לפתח הוא לסייע לאגודות לפתח בעצמן ואז הן נהנות מעלויות מים הרבה יותר נמוכות.
ניסן סלומינסקי: את זה רציתי לשמוע, אם זה כך.
<דובי אמיתי: זאביק יודע, אמר את זה ואומר את זה, שהיום דרושים לגליל מאה מיליון שקלים על מנת להיערך נכון ל-2015.
<דובי אמיתי: אם חלילה ריבונו של עולם יביא עוד שנה כזאת עלינו, נדרשים מאה מיליון שקלים בפיתוח תשתיות, בתכנית שקיימת או תהיה מושלמת בימים הקרובים להיערכות נכונה כדי שלא נחזור על אותו סרט ב-2015.
ראובן ריבלין: כדי למנוע.
<דובי אמיתי: כדי למנוע את מה שרובי אמר ומה שאמרו חברי הכנסת.
<דובי אמיתי: למען הפרוטוקול אני חוזר ואומר שזה קיצוץ של 25 אחוזים.
<דובי אמיתי: יש כאן חקלאים ואני מציע שנשמע אותם.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לאפשר להם.
<זאב אחיפז: עוד מילה אחת אני רוצה לומר כי נשמע כאן כאילו לפעמים התנגשנו.
<זאב אחיפז: אני, לא רק אני אלא גם מנהל הרשות, מלאי הערכה לאופן שהאגודות האזוריות האלה מתנהלות.
ניסן סלומינסקי: טוב שאתה אומר את זה.
ניסן סלומינסקי: נכנס נציג אגף התקציבים.
ניסן סלומינסקי: יש לך מה להוסיף?
ניסן סלומינסקי: אם תוציא את הצ'ק שהכנו, נחסוך הרבה מהדיבורים.
<אלון מסר: החמצתי כמה דקות ראשונות לדיון ואני מקווה שאני לא אחזור על דברים שנאמרו.
<אלון מסר: ראשית, צריך לציין שהשנה היא באמת מאוד חריגה מבחינת המשקעים, ושנית, ביחס למצב שהוא קיצוני ולא היה דבר כזה לדעתי מאז תחילת המדידות, אבל יחד עם זאת מצב החקלאות והמים לחקלאות בארץ הוא מצוין, באופן כללי, ביחס לשנות בצורת אחרות.
<אלון מסר: יכול להיות יותר טוב, אבל ביחס לשנות בצורת אחרות, המצב הוא הרבה יותר טוב.
<אלון מסר: נכון שיש בעיות נקודתיות בצפון.
<אלון מסר: כפי שנאמר כאן קודם, התקבלה לא מזמן החלטת ממשלה בנושא פיתוח תשתיות המים בגולן לפיה הממשלה תקצה כ-113 מיליון שקלים לטובת תשתיות מים בגולן.
<אלון מסר: בנוסף, אגודת המים מי גולן קיבלה לאורך השנים תמיכה מאוד משמעותית ממדינת ישראל כדי לפתח מקורות מים ולאפשר לה לנהל אותם.
<אלון מסר: חשוב לומר, כמו שאמר גם משרד החקלאות וגם זאביק, שנעשה כאן מהלך מאוד יפה כאשר נתנו לחקלאים לנהל את המים של עצמם כי הם יודעים הטוב ביותר איך לנהל את זה בינם לבין עצמם ואיך להיערך למצבים השונים.
<אלון מסר: אני חושב שזה מצב יותר נכון מאשר מישהו בממשלה עושה את זה לבדו וקובע שרירותית שזה מקבל א' וזה מקבל ב'.
<אלון מסר: זה נכון שבשנים טובות הדבר הזה הוא בוודאי משרת נהדר את החקלאים ובשנים שהן פחות טובות, כמו השנה, זה המצב האופטימלי שניתן להגיע אליו בסיטואציה הנוכחית.
<אלון מסר: אני חושב שהאגודות האלה באמת עובדות בצורה מאוד יפה.
<אלון מסר: כאמור, התקבלה החלטת ממשלה לגבי פיתוח תשתיות המים בגולן, אבל הוועדה צריכה להבין שהקמה של תשתיות מים לוקחת שנים.
<אלון מסר: גם אם מחר בבוקר מתחילים לבנות מאגר, לא תוך חצי שנה המאגר הזה מוכן ובטח הוא לא מתמלא תוך חצי שנה.
<אלון מסר: יחד עם זאת, בלי קשר לדיון שמתקיים היום בוועדה, כבר ישבתי השבוע – פגישה שהייתה אמורה להתקיים קודם לכן ונדחתה – עם נציגים מאגודת המים של מי גולן ועם רשות המים כדי לראות במסגרת החלטת הממשלה האם יש פרויקטים דחופים שאפשר להתחיל לבצע אותם קצת יותר מהר.
<אלון מסר: אנחנו בדיונים בנושא הזה לראות כיצד ניתן לסייע והאם בכלל ניתן או שיש דברים שפשוט לוקחים זמן כי גם מבחינה סטטוטורית לא הכול מוכן ואפשר מחר בבוקר להתחיל.
ניסן סלומינסקי: האם יש לכם גם תכניות לתשתיות בצפון, ברמת הגולן?
<אלון מסר: באופן כללי, רוב תשתיות המים לחקלאות מתבצעות על ידי חברת מקורות ולא אוצר המדינה.
ניסן סלומינסקי: בסקירה של זאביק שמענו ההיפך.
ניסן סלומינסקי: במשותף עם מקורות, חמישים-חמישים אחוזים.
<אלון מסר: יש מקומות שמקורות מבצעת ולכן זה חלק מתכנית הפיתוח שמאושרת בתכנית מקורות.
<אלון מסר: אני לא זוכר מתכנית הפיתוח, אבל יכול להיות שרשות המים יודעת, מה אמור להיות בגליל.
<אלון מסר: אני לא בקיא עד כדי כך בתכניות הספציפיות לגבי הגליל.
ניסן סלומינסקי: לפני שאני אתן לכמה מהחקלאים לדבר, יש לי שאלה.
ניסן סלומינסקי: אני רואה שיש כאן עבודת שיתוף נפלאה ביניכם לבין החקלאים בכל מה שקשור לגליל ולרמת הגולן.
ניסן סלומינסקי: באמת אתם משקיעים בחיפושים.
ניסן סלומינסקי: יש סיטואציה בה עכשיו נגרמו הפסדים.
ניסן סלומינסקי: כשותפים, אני חושב שאתם גם צריכים להיות שותפים להפסדים.
ניסן סלומינסקי: אתם לא חושבים?
<תמי שור: אם אפשר להבהיר כמה דברים.
<תמי שור: השם של הישיבה כאן הוא משבר המים ואני לרגע רוצה לשים אותנו בקונטקסט הנכון.
<תמי שור: השנה הזאת היא שנת הבצור החריפה ביותר שהייתה מאז שנעשו מדידות בכלל בארץ ישראל.
<תמי שור: אנחנו מדברים כרגע על 62 אחוזים גשם בסך הכול, בממוצע ארצי, ואם אנחנו משווים את זה לשנת 2009, שהיא שנת השפל של השפל שלנו, אז היו שבעים אחוזים גשם.
<תמי שור: אם אנחנו מדברים ספציפית על האזור הצפוני, על האזור הזה, אנחנו מדברים באגן הכינרת על אחוז גשם שנתי של 45 אחוזים.
<תמי שור: זה מטורף.
<תמי שור: באמת לא היה לנו דבר כזה מבחינת כמויות משקעים.
<תמי שור: מה שמדהים כאן בסיפור הזה הוא הפער בין שנת הבצורת האיומה הזאת לבין העובדה איך משק המים הישראלי עובר אותה.
<תמי שור: אנחנו לא רואים נשים מתייבשות בטלוויזיה, אין עובר מאדום לשחור, אף אחד לא מבקש לייבש גינות.
<תמי שור: נתנו תוספות עצומות של מים לחקלאות השנה במדינת ישראל.
<תמי שור: ב-25 השנים האחרונות לפחות, לא קרה מצב שהייתה שנת בצורת ולחקלאות הוסיפו מים.
יצחק כהן: האזרחים שילמו על זה הרבה כסף.
<תמי שור: את הדברים האלה צריך לשים על השולחן.
ראובן ריבלין: אתם התנגדתם להתפלה והיום אתם מתגאים שאתם יכולים.
יצחק כהן: זה לא הם אלא זה האוצר.
<תמי שור: רשות המים מעולם לא התנגדה להתפלה וגם לא נציבות המים.
ראובן ריבלין: אני מדבר על הממשלות לדורותיהן.
ניסן סלומינסקי: בואו לא נסטה לכבישים צדדיים.
ראובן ריבלין: בהתחלה הורגים את ההורים ואחר כך אומרים יתומים אנחנו.
יצחק כהן: זה לא הם.
ראובן ריבלין: אני 25 שנים כבר שומע את הדברים האלה.
ראובן ריבלין: אני שומע איך התייחסו עת דיברו על ההתפלה ואמרו שלא צריך התפלה.
ראובן ריבלין: היום באמת אנחנו משופעים במים והפכנו את המדבר לגן פורח.
<תמי שור: חד משמעית.
<תמי שור: לפרוטוקול.
<תמי שור: נציבות המים ורשות המים מעולם לא התנגדה להתפלה אלא היא הייתה גורם שניסה לדחוף את זה.
<תמי שור: זה לא משנה, הזכויות מתחלקות בין כולם ובסוף הגענו למצב היום.
<תמי שור: בקשר לגליל העליון ולרמת הגולן.
<תמי שור: האזורים האלה מבחינת מערכות אספקת מים לא מחוברים למוביל הארצי שמוביל מים מהכינרת צפונה, אבל ההנאה שלהם מהעובדה שיש היום מתקני התפלה במדינת ישראל היא בכלל לא נתונה בספק.
<תמי שור: זאת אומרת, בכל אחת משנות הבצורת שהיו בעבר, נדרשו החקלאים באזורים האלה לצמצם את כמויות המים שלהם על ידי קיצוב בהקצאות כדי לאפשר למספיק מים לרדת לכינרת, כדי שיהיו מספיק מים בדרום המדינה.
<תמי שור: השנה הזאת לראשונה בהיסטוריה של עשרות השנים האחרונות נאמר לאזור בו נמצאת אגודת מי הגליל, לה ניתן הרישיון, שהם לא מוקצבים באופן מינהלתי, באופן אדמיניסטרטיבי.
<תמי שור: כל המים שאתם יכולים לקחת לרשותכם, עומדים לרשותכם.
<תמי שור: הדבר הזה, למרות שכמויות המים שיוצאות מהדן ומהבניאס שהם מקור המים הקיים הן כמויות שהן נמוכות מאוד ביחס לכמויות שהיו – וזה באמת דומה לשנות בצורת – כמות המים לשימוש באזור היא הרבה יותר גדולה מהכמות שהייתה ב-2009.
<תמי שור: למה?
<תמי שור: כי ב-2009 הם לא הורשו לקחת את המים כי הם נדרשו להעביר מים לכינרת.
<תמי שור: השנה הם רשאים לקחת את המים.
זבולון כלפה: באיזו שנה עבר הניהול לאגודות?
<תמי שור: ב-2012 קיבלה מים בגליל את הרישיון.
זבולון כלפה: עם כל הכבוד, להציג תמונה בצורה כזאת, זה קצת מעוות את המציאות, במחילה.
זבולון כלפה: את מציגה כאן איזושהי תמונה שלכאורה המצב הוא פסטורלי והכול בסדר.
<תמי שור: לא הצגתי מצב פסטורלי.
<תמי שור: אני מבקשת להשלים את דבריי.
זבולון כלפה: התחלת עם זה שיש מצב קיצון ושנה מאוד חריגה אבל מצד שני את אומרת שלכאורה כאילו אין בעיה.
<תמי שור: לא אמרתי שאין בעיה.
ניסן סלומינסקי: היא באמצע דבריה.
<תמי שור: אם תיתן לי להשלים, אני אומר בדיוק היכן אנחנו עומדים.