GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: את זה צריך לתרגם בוועדת כספים לכסף, העברה תקציבית ממשרד האוצר לוועדת כספים לאשר את הכסף הזה וזה איננו.
יעקב ליצמן: ברגע שזה יבוא, אם זה יאושר - זה נקרא כסף.
<גבי קדוש: לכן נקבעה ישיבה, לקבוע את המתווה.
חמד עמאר: יש החלטה של המגזר הבדואי.
<גבי קדוש: זה בכללי.
חמד עמאר: בכללי איך זה מחולק?
<גבי קדוש: מחולק לפי הנושאים בכל ישוב.
יעקב ליצמן: גם זה לא כסף.
יעקב ליצמן: (היו"ר זבולון כלפה)
זבולון כלפה: משרד השיכון, רצית להוסיף לנו משהו?
<סימונה טסטה: קודם כל, יש החלטת ממשלה ליישובי הבדואים בצפון.
<סימונה טסטה: בהחלטת הממשלה הזאת ערב אל נעים נכללה.
<סימונה טסטה: החלטת הממשלה הזאת מדברת על תקציבים להשלמות פיתוח שכונות ותיקות ולמוסדות ציבור.
<סימונה טסטה: נדמה לי מ-2010 והיא מסתיימת השנה.
<סימונה טסטה: לתשומת לבכם.
<סימונה טסטה: אם לא מאריכים אותה, היא מסתיימת.
<רון שני: העניין עליו היא מדברת, יש כבר חלוקה.
<סימונה טסטה: תנו לי להשלים את האינפורמציה על ערב אל נעים.
<סימונה טסטה: במסגרת ההחלטה הזאת, על אף שאין מה שנקרא שכונות ותיקות בערב אל נעים כי זה ישוב חדש, השקענו 600 אלף שקלים להסדרת תשתיות ראשוניות בישוב.
<סימונה טסטה: זה תקציב ראשון.
<סימונה טסטה: מה שהיה לנו, מתוך התקציב שהיה לנו, השקענו.
<סימונה טסטה: בנוסף, במסגרת פיתוח שכונות חדשות, כפי שאתם יודעים פיתוח שכונות חדשות עובד במשק כספי סגור וזה אומר שהתקבולים מהכנסות עבור הפיתוח, בעצם אנחנו מוציאים.
<סימונה טסטה: זאת אומרת, משק סגור.
<סימונה טסטה: במסגרת התקציב הזה כרגע קידמנו תכנית תב"ע של 150 מגרשים, התכנית מוכנה, האומדנים אפילו מוכנים אבל אנחנו יודעים שהעלויות מאוד גבוהות ולהתחיל ישוב ולבנות אותו רק במסגרת התקציבית הזאת, זה לא אפשרי.
<סימונה טסטה: לכן אנחנו בהחלט מחכים כדי לקדם את הנושא הזה להחלטת הממשלה כדי שהיא תוכל לתת תקציב נוסף ולהקטין את עלויות הפיתוח שיצטרכו לשלם התושבים לפחות בשלב הראשון.
זבולון כלפה: אותה תב"ע של 150 מגרשים היא כבר בשלב של מתן תוקף או בהפקדה?
<סימונה טסטה: היא כבר מוכנה.
<סימונה טסטה: היא בתוקף.
<סימונה טסטה: היא אושרה, היא בתוקף ויש אומדנים.
<סימונה טסטה: מבחינתנו אפשר יהיה לשווק אותה ברגע שנוכל להגדיר את עלויות הפיתוח ובואו נהיה כנים, כרגע עלויות הפיתוח גבוהות.
יעקב ליצמן: על איזה דבר אמרת שהתוקף עומד להסתיים?
<סימונה טסטה: החלטת הממשלה 3321, משהו כזה, אני לא זוכרת בדיוק את המספר, ליישובי הבדואים בצפון.
זבולון כלפה: שהיא עוסקת בנושא של תעסוקה וחיילים משוחררים ועוד הרבה דברים.
<סימונה טסטה: מבחינת משרד השיכון היא עוסקת - - -
יעקב ליצמן: מה פירוש הדבר שהיא מסתיימת?
<סימונה טסטה: זה אומר שההחלטה מסתיימת, התקציבים מסתיימים השנה.
<סימונה טסטה: מבחינתי מימשנו את כל התקציבים.
חמד עמאר: כמה אחוזים ניצלו?
<סימונה טסטה: מבחינת משרד השיכון כל שנה קיבלנו חמישה מיליון שקלים להשלמות פיתוח שכונות ותיקות וביצענו את כל התקציב הזה.
זבולון כלפה: מי המשרד שמנהל את המעקב על אותה החלטת ממשלה?
<מוחמד כעבייה: אנחנו.
חמד עמאר: לי יש שתי שאלות.
חמד עמאר: האחת, כמה היה הניצול הכספי?
חמד עמאר: האם הכסף יישאר, הוא ימשיך ללוות את האנשים אחרי החלטת הממשלה שנגמרת בסוף השנה?
חמד עמאר: לאיפה הולך הכסף אם נשאר?
זבולון כלפה: ושאלה נוספת היא האם יש החלטה נוספת.
יעקב ליצמן: תהיה.
<מוחמד כעבייה: ביום חמישי ישבנו משרד ראש הממשלה עם פורום ראשי המועצות הבדואיות בשיבלי ודנו על התכנית, מה נשאר, ולפי החלטת הממשלה לאן להעביר את הכסף הזה אם נשאר.
<מוחמד כעבייה: סיכמנו עם ראשי המועצות לאן עובר הכסף.
חמד עמאר: אני שאלתי שאלה פשוטה.
חמד עמאר: מה היה הניצול הכספי?
חמד עמאר: שישים אחוזים, חמישים אחוזים, מאה אחוזים?
<מוחמד כעבייה: 85 אחוזים.
חמד עמאר: מכל המשרדים.
<מוחמד כעבייה: כן.
חמד עמאר: אני מקבל כאן נתון שאומר הרבה פחות.
חמד עמאר: אני מבקש שתבדקו.
חמד עמאר: האם מה שלא נוצל ישמש את התושבים או לא?
יעקב ליצמן: התפקיד שלכם הוא שלא יישאר כסף.
זבולון כלפה: שינוצל כמו שצריך.
<נימר נעים: זה לא נשמע כאילו זה לערב אל נעים.
<נימר נעים: זה לכל הישובים הבדואים.
זבולון כלפה: זה כללית.
<נימר נעים: גם בתכניות של הממשלה, אנחנו לא היינו בתכניות מאושרות.
<נימר נעים: בישוב ערב אל נעים לא היו לנו תכניות.
<סימונה טסטה: גם מוסדות ציבור.
<סימונה טסטה: אין שם מוסדות ציבור בישוב ולא יכולנו לתקצב מוסדות ציבור כיוון שלא הייתה תכנית בתוקף וגם לזה חסר כסף.
<נימר נעים: עכשיו מדברים על שמונים אחוזים ניצול.
זבולון כלפה: תודה רבה גברת סימונה.
זבולון כלפה: גבי, אם אפשר בבקשה את המיצוי של אותה החלטת ממשלה ואת המעקב שלכם לגבי הביצוע.
זבולון כלפה: זה באגף של מיכל?
<גבי קדוש: ברור.
<גבי קדוש: זה באגף כולל הרזרבות, אם זה יכול ללכת לטובת העניין של ההקמה.
<גבי קדוש: ההצעה שלי היא שאנחנו מול ראש המועצה.
<גבי קדוש: ראש המועצה הוא המוביל בעניין.
יעקב ליצמן: כמה עולה שם דירה?
<גבי קדוש: מגרש.
<גבי קדוש: אני לא יודע להגיד לך.
חמד עמאר: כמה אמור לעלות מגרש שם עכשיו?
<סימונה טסטה: אין לי כרגע את הנתון.
<קריאה: אין לה את הנתון של התשתיות.
<סימונה טסטה: אין לי כרגע את הנתון כי לא ידעתי שהדיון יהיה על ערב אל נעים.
יעקב ליצמן: אני אשאל אתכם משהו אחר.
יעקב ליצמן: את המע"מ על ה-600 אלף שקלים, יש לכם או לא?
<גבי קדוש: זה לא בית משותף.
זבולון כלפה: אלה בתים צמודי קרקע.
זבולון כלפה: בכל מקרה זה לא תופס עליהם.
זבולון כלפה: נציג משרד הספורט.
זבולון כלפה: בפעם שעברה דיברנו על הסיפור של מגרש הכדורסל בערב אל נעים.
<שי שטרית: כן.
זבולון כלפה: 450, 800 אלף.
זבולון כלפה: היו כאן דיונים בין המועצה לביניכם.
<שי שטרית: אני יכול לומר שאנחנו הולכים לפרסם קול קורא לרשויות המקומיות.
<שי שטרית: זאת בקשה אחת לכל רשות מקומית וראש המועצה יכול לבקש עבור אותו ישוב את מתקן הספורט הספציפי.
<שי שטרית: בנוסף גם ה-טוטו וינר מוציא קול קורא וינר לקהילה ואפשר בהחלט לבוא ולעשות איגום משאבים ולהגיע לסכום שיכסה כמעט את כל העלות של המגרש.
זבולון כלפה: יש כאן נציגים של משרד החקלאות?
<ג'מאל מדלג': אני מנהל תחום מיעוטים של משרד החקלאות.
זבולון כלפה: אתה יושב במטה בבית דגן?
<ג'מאל מדלג': נכון.
<ג'מאל מדלג': כפי שנאמר כאן, אנחנו התחייבנו על שלושה מיליון שקלים כהשתתפות שלנו בהקמת הישוב החדש ואנחנו עומדים בתשלום.
<ג'מאל מדלג': התשלום הזה צבוע עבור ערב אל נעים.
<ג'מאל מדלג': מעבר לזה, אנחנו כמובן נשמח, זה תחום העיסוק שלנו, לפתח את הישובים במגזר המיעוטים בכללותו והם כמובן מוזמנים ליהנות מהתקציבים שעומדים לרשות כולם.
<ג'מאל מדלג': אבל מה, התכנית בכלל לא התייחסה לנושא של העיסוק החקלאי שהוא עיסוק מרכזי של תושבי ערב אל נעים.
<ג'מאל מדלג': אני חושב שראש המועצה יסכים אתי שבינתיים התב"ע מתייחסת למגורים בלבד.
<ג'מאל מדלג': בהנחה שיש עיסוק בגידול בעלי חיים וצאן באזור, בשלב זה אין להם תכניות ואין פתרון לסוגיה הזאת בעוד שאם היה להם סידור לנושא של הקרקעות, היו יכולים כמובן לבקש גם תמיכות בהקמה וגם פינוי והרחבת הדירים האלה מתוך מרכזי הישוב.
<ג'מאל מדלג': אני מניח שהתופעה הטבעית שהולכת ללוות את ההקמה היא הצפיפות הזאת והכנסת הדירים האלה לתוך הישוב.
זבולון כלפה: ראש המועצה, התייחסות שלך לגבי הסוגיה של התעסוקה.
<רון שני: זה נכון, יש הרבה גידול בעלי חיים שם.
זבולון כלפה: אבל התב"ע כוללת את זה?
זבולון כלפה: היא לקחה את זה בחשבון?
<נימר נעים: אני אגע בזה.
<נימר נעים: יש ייעוד קרקע לכביש ויש לנו מעל 18 דונם שהם מיועדים לרפתות ולמבני משק.
<נימר נעים: הם בתוך התב"ע, בתוך תכנית המתאר המאושרת.
<נימר נעים: באמת מה שצריך, והעלו נקודה מאוד חשובה, זה לתכנן את זה באופן מפורט אבל יש ייעוד בתוך התב"ע.
<ג'מאל מדלג': אגב, לתכנון הזה גם ערבות כספית לא מבטלת כי צריך גם לשים לב לנקודה הזאת.
זבולון כלפה: אתם עוזרים?
זבולון כלפה: אתם שותפים בזה?
זבולון כלפה: רון, אתה תדאג לחבר את הקצוות בסוגיה הזאת.
זבולון כלפה: יש כאן עוד משרד ממשלתי כלשהו?
<מונל אברהם: משרד הרווחה.
<מונל אברהם: על פי אותה החלטת ממשלה שהוזכרה על ידי סימונה, אנחנו ניצור תקציב מיוחד למועצה עבור הישוב הזה לצורך הקמת שלוחה של לשכת הרווחה.
<מונל אברהם: על פי אותה החלטת ממשלה אנחנו הקצינו תקציב גם לישוב הזה, באמצעות הרשות.
<מונל אברהם: התקציב עומד לרשות המועצה.
זבולון כלפה: זה בתקנים או בפעולות?
<מונל אברהם: גם וגם.
<מונל אברהם: האמת היא שזאת שלוחה.
<מונל אברהם: אין הצדקה להקים לשכת רווחה לישוב כזה קטן ואנחנו נקים שלוחה של לשכת רווחה ונקצה את אותו חדר בתוך בניין משותף.
<מונל אברהם: ביתר הישובים אנחנו הקמנו מבנים משותפים יחד עם בריאות ויחד עם שיכון ושם אנחנו משתלבים.
<מונל אברהם: התקציב עומד לרשות המועצה ברגע שזה ייושם וכל עוד החלטת הממשלה תהיה בתוקף.
<מונל אברהם: מה שכן מטריד אותי יותר זה לגבי הקצאות ליתר הישובים.
<מונל אברהם: אנחנו הקצינו תקציבים לעשרים ישובים בדואים בצפון וחלקם לא מומש.
זבולון כלפה: לא מומש מצד האוצר או מצד הרשויות?
<מונל אברהם: האוצר לא העביר לנו כסף, אבל לא חשוב.
<מונל אברהם: אנחנו התחייבנו לרשויות.
<מונל אברהם: התקציב של המשרד עומד לרשות הפעולות האלה.
חמד עמאר: מי לא מאשר לך?
<מונל אברהם: כל הרשויות הגישו בקשות וכל הבקשות מומשו.
<מונל אברהם: נשארו יתרות.
חמד עמאר: כמה יתרות נשארו?
<מונל אברהם: עד היום אנחנו שילמנו לרשויות 4,2 מיליון שקלים מתוך שמונה מיליון שהקצינו, עוד 1,200 מיליון יש הרשאות להתחייב לביצוע ויש עדיין יתרה של שניים ומשהו מיליון שקלים.
<מונל אברהם: זה עומד לרשות הרשויות עצמן.
חמד עמאר: וזה מסתיים בסוף השנה?
<מונל אברהם: החלטת הממשלה מסתיימת בסוף השנה.
חמד עמאר: ואם לא ינצלו את הסכום?
<מונל אברהם: אם תהיה הרשאה להתחייב, אפשר יהיה לגלגל את התקציב לשנה נוספת אבל אם לא תהיה הרשאה להתחייב, התקציב חוזר לאוצר.
<מוחמד כעבייה: הארכנו את זה ל-2015.
<מונל אברהם: אם הארכתם, זה בסדר.
<מונל אברהם: אני לא קיבלתי הודעה על ההארכה.
זבולון כלפה: אני רואה שיש מעקב מצד משרד ראש הממשלה גם לגבי הדברים האלה כדי לראות שלא ייפלו לנו כאן חללים בצד.
<מוחמד אבו דעוף: שיהיה ברור שאי הניצול הזה, בגלל שהוא דיבר, אי אפשר להקים לשכת רווחה כי הישובים הם קטנים ולכן מקימים מבנה רב תכליתי גם של בריאות ונושאים אחרים.
זבולון כלפה: מבנה שכולל בתוכו כמה מרכיבים.
<מוחמד אבו דעוף: לכן לגבי אי המימוש, למשל אחד הישובים שלי לא מומש ויש לנו תקציב מאושר.
זבולון כלפה: מאיזה רשות אתה?
<מוחמד אבו דעוף: אני סגן ראש המועצה במשגב.
<מוחמד אבו דעוף: התקציב לא מומש כי הבריאות למשל עוד לא השתתף או פונקציה אחרת של הדברים וזה קשור אחד בשני.
זבולון כלפה: לכן אני אומר עוד פעם.
זבולון כלפה: תאמינו לי, אני אמנם חדש בכנסת אבל אני מסופק אם היו כאן אי פעם דיונים כאלה.
זבולון כלפה: חבר הכנסת ליצמן ותיק וכך גם חבר הכנסת חמד עמאר והם יכולים לומר אם עשו פעם דיונים כאלה מפורטים ביחס לישוב מסוים.
זבולון כלפה: לדעתי יש כאן
זבולון כלפה: מציאות של בעצם ישוב כמו שהגדיר כאן ראש המועצה שדי נפל בין הכיסאות במשך הרבה מאוד זמן.
זבולון כלפה: אני רואה את זה כמשל ואני אומר שוב שאנחנו נשכיל, אנחנו נעשה את זה ויהיה כאן דיון נוסף כדי לוודא שהדברים אכן נתפרים לגמרי.
זבולון כלפה: לא סתם בין הדיון הקודם לבין הדיון הזה, זזנו עוד קצת.
זבולון כלפה: ראה את משרד החקלאות ואת משרד התחבורה שלשבחו ייאמר שמשרד התחבורה היה חלוץ גם בפעם הקודמת ועכשיו יש כאן חבירה משותפת.
זבולון כלפה: אני אומר שאנחנו עושים את זה כדי באמת להביא את הדבר הזה לאיזשהו מסלול שיהיה פתרון של המכלול של הבעיות.
זבולון כלפה: חלק מהעניין הוא העבודה של הממשלה בראשותו של משרד ראש הממשלה עם כל הצוות שלו.
זבולון כלפה: יושב כאן עוזר ראש הממשלה גבי קדוש שעושה יחד עם האנשים שלו, עם האגף המקצועי של מיכל או של מי שיבוא במקומה והם אמורים לתכלל את הדברים.
זבולון כלפה: התפקיד שלנו הוא לפקח, לבקר, לתת את המיקוד על הדבר הזה ואני אומר שוב שאני אישית לא מתכוון לעזוב.
זבולון כלפה: הסוגיה הזאת תיפתר ותיפתר בצורה הטובה ביותר.
זבולון כלפה: הראיה שבשלושת החודשים האחרונים כבר התקדמנו צעד.
זבולון כלפה: כל הבעיות שאתם מעלים כאן, השיתוף הזה עם משרד הבריאות ומשרד הרווחה, כדי לתת את הפתרונות, הפורום להעלות את זה הוא בדיונים שלך ראש המועצה יחד עם האנשים של משרד ראש הממשלה.
זבולון כלפה: אנחנו כאן כדי באמת לתת את המעקב על הדבר הזה ולהבטיח שהדבר הזה אכן ייכנס כאן למסלול.
זבולון כלפה: אם יש למישהו עוד להוסיף נקודות, בבקשה.
זבולון כלפה: גברת לילי, רצית להוסיף משהו?
<לילי פיינטוך: לא, רק לומר שעיינו בפרוטוקול ובאמת לא היו מטלות למשרד הפנים באופן יוצא דופן.
<לילי פיינטוך: גם ביררתי עם ראש המועצה.
<לילי פיינטוך: יש איזו נקודה של בית עלמין שאם אתה רוצה לדבר עליה, בסדר אבל זה לא במקום.
אלעזר שטרן: היושב ראש, אני אגיד מה אני חושב.
אלעזר שטרן: אני חושב שזה היה דיון טוב מאוד.
אלעזר שטרן: שנית, ראיתי שכמה חבר'ה באו ולא ידעו בדיוק את הנושא.
<סימונה טסטה: נכון, כי זה לא היה כתוב.
אלעזר שטרן: אני אומר לגבי הפעם הבאה.
זבולון כלפה: אנחנו נשתפר.
<ליאור אפט: אני מהמינהל לפיתוח תשתיות ביוב ברשות המים.
זבולון כלפה: בישיבה הקודמת ישב כאן משה גראזי ואמר שאתם משתתפים בסבסוד של 85 אחוזים בערב אל נעים.
<ליאור אפט: כן.
<רון שני: אנחנו היינו רוצים שמונים אחוזים אבל הם חמישים אחוזים.
זבולון כלפה: היה סיכום על 85 אחוזים.
<ליאור אפט: החלטת ממשלה שנוגעת לתחום שלנו מדברת על מענק של חמישים אחוזים אבל בשיתוף עם המועצה בעצם כבר תקצבנו גם בישוב הזה קרוב לשני מיליון במענק שהמועצה השלימה את החמישים אחוזים שלה.
<ליאור אפט: בכלל במועצה השקענו בתקציבי מדינה מעל ארבעים מיליון שקלים, בכל הישובים, בשישה ישובים בשנים האחרונות.
<ליאור אפט: במסגרת החלטת הממשלה באמת המגבלה הזאת של חמישים אחוזים לא מאפשרת לחלק מהפרטים האלה לצאת לדרך.
<ליאור אפט: אני מדבר כרגע באופן כללי על יישובי הבדואים בצפון.
<ליאור אפט: משגב, שהיא מועצה יותר חזקה, יש יכולת של המועצה להשלים את החמישים אחוזים בחלק אשראי או במימון עצמי.
<ליאור אפט: חשבתי שהדיון הוא קצת יותר רחב מבחינת כל יישובי הבדואים בצפון ואם הוא כזה, צריך לתת את הדעת על כך שהחלטת הממשלה הזאת מגבילה חלק מהמועצות כמו למשל מועצה אזורית אל בטוף או מועצות אחרות.
זבולון כלפה: אני אומר לך כבר עכשיו שבשבוע שעבר אני נפגשתי עם ראש המועצה האזורית אל בטוף והפרויקט הבא יהיה הפרויקט שלו עם שלושת הישובים שלו כמשל ואז נעשה את אותו דבר כמו שאנחנו עושים כרגע.
זבולון כלפה: נעשה את אותו הדבר ביחס אליהם כדי להוביל את הדבר הזה לאיזשהו מתווה של מסלול.
זבולון כלפה: אני מקווה שנצליח להעמיד את זה על מסלול נכון וטוב.
זבולון כלפה: אני מודע לזה ואני מקבל את ההערה שלך.
זבולון כלפה: יש כאן עוד מישהו שרוצה להתייחס, להעיר ולהאיר?
זבולון כלפה: אני מודה לכם.
זבולון כלפה: אני מקבל את ההערה לגבי המיקוד של הנושא.
זבולון כלפה: אנחנו נתקן את העניין.
זבולון כלפה: הדיון הזה, המיקוד שלו היה דווקא בסוגיה של ערב אל נעים ואנחנו נדאג לקיים דיון המשך.
זבולון כלפה: אני אשמח לקבל מכם את העדכונים במהלך הפגישות בתקופה הקרובה כדי לראות שאנחנו באמת סוגרים את הנושא הזה מכל הכיוונים בשיתוף פעולה של כל המשרדים.
זבולון כלפה: העבודה שלכם היא לתכלל את כל האחרים ולראות שבאמת מוצאים כאן את הפתרון.
זבולון כלפה: יש כאן שותפים טובים, גם הישוב וגם המועצה האזורית, שמוכנים לעניין.
זבולון כלפה: אתם ראיתם שהייתה כאן נוכחות יחסית גבוהה מאוד של חברי כנסת כי אנשים מבינים שהנושא הזה הוא בנפשנו ואכפת להם.
זבולון כלפה: לכן מבחינתי חשוב מאוד שבאמת נשים את העסק הזה על מסלול טוב של פתרון.
זבולון כלפה: אנחנו נשמש לכם כבמה כדי לעזור ואם צריך ליצור את הלחצים במקומות הנכונים כדי באמת להביא את העסק לידי פתרון.
יצחק כהן: בוקר טוב, אנחנו ממשיכים.
יצחק כהן: תיקון מס' 15.
יצחק כהן: להזכיר לכולם, אנחנו מדברים כרגע על הסמכה.
יצחק כהן: הדיון המהותי יותר יהיה בתקנות.
יצחק כהן: תתחילי להקריא, ונתעכב בכל פעם שתרצו, על כל סעיף וסעיף, כשתרצו להתייחס.
יצחק כהן: בבקשה, נתחיל.
<שרה קנדלר: נתחיל.
<שרה קנדלר: נקריא גם את הסעיפים שעלו בדיון הקודם, והיה צריך לסיים ניסוח.
<שרה קנדלר: הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התשע"ד- 2013.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 1.
<שרה קנדלר: 1.
<שרה קנדלר: בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1, ההגדרה "קרן חוץ" – תימחק.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 25.
<שרה קנדלר: בסעיף 25 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), המילים "לרבות יחידות או מניות של קרן חוץ" - יימחקו; (2) – אושר כבר.
<אייל לב-ארי: פסקה (2) אושרה.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 26.
<שרה קנדלר: בסעיף 26 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), המילים "ותשקיף של קרן חוץ (בחוק זה - תשקיף)" – יימחקו.
<שרה קנדלר: סעיף 29 עלה בדיון הקודם, והכנסנו תיקון לאור הערות איגוד הקרנות בדיון הקודם.
<שרה קנדלר: בסעיף 29 לחוק העיקרי – אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ב1).
<שרה קנדלר: את זה אישרנו.
<שרה קנדלר: אקריא את (ב2), שזה מה שטרם אושר.
<שרה קנדלר: מצאה הרשות, לאחר שלמנהל הקרן ניתנה ההזדמנות לטעון את טענותיו, כאמור בסעיף קטן (ב1) לעיל, כי התקיימו טעמים כאמור בסעיף קטן (ב1) וסברה כי הפגם ניתן לתיקון, תורה על תיקונו תוך תקופה שתקבע; לא תוקן הפגם להנחת דעתה של הרשות, תודיע הרשות למנהל הקרן בהקדם האפשרי ובהודעה מנומקת על סירובה לתת היתר לפרסום תשקיף.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 67.
<שרה קנדלר: בסעיף 67(ב) לחוק העיקרי, במקום "בתום" יבוא "במהלך".
<עודד אופק: כבוד היושב-ראש, הגענו כעיקרון להסכמות בנושא הסעיף הזה.
<עודד אופק: זה היה אחד מהסעיפים במחלוקת בדיון הקודם.
<עודד אופק: הטענה שלנו היתה שצריך כאן ראיות משמעותיות יותר, תהליך שאנחנו רואים אותו מעין תהליך עוקף לתהליך של ביטול או התליית הרשיון.
<עודד אופק: אמרנו שצריך כאן משהו מעבר למה שחל לגבי ביטול או התליית רשיון, כי מסרבים לתת היתר לפרסום תשקיף, כמוהו כביטול הרשיון.
<עודד אופק: ביקשנו מהרשות שהסעיף שהם תיקנו יחול במצטבר לסעיף הראשון, כלומר שיהיו שני תנאים מצטברים: גם ייתנו הזדמנות להישמע למנהל הקרן, וגם במקביל יאפשרו לו לתקן את הפגם שנפל לכאורה, אם נפל.
<עודד אופק: בנוסח כפי שזה מופיע כעת, ועל כך יש לנו מחלוקת קלה כרגע, עשוי להשתמש שאלה שני סעיפים נפרדים שמכוחם הרשות רשאית לסרב לתת היתר לפרסום תשקיף.
<עודד אופק: אנחנו בקשים שאלה יהיו שני תנאים מצטברים בבירור.
<שרה קנדלר: קיבלנו את הטענה שלכם, והוספנו את הנושא שהרשות יכולה, במקום לבטל, לא לתת את ההיתר, יכולה לתת לכם הזדמנות לתקן את הפגם.
<שרה קנדלר: נתנו את זה עם זכות טיעון נוספת.
<שרה קנדלר: בעינינו, עכשיו זה דומה מאוד לסעיפים אחרים, בסעיף 15 והלאה לגבי המהימנות, ובעינינו זה מספק.
<עודד אופק: אבל זו בדיוק נקודת המחלוקת: אמרת או, ואנחנו אומרים במצטבר.
<שרה קנדלר: מה זה במצטבר?
<עודד אופק: גם תיתנו אפשרות להישמע מחד, וגם תאפשרו לתקן את הפגם ככל שהוא ניתן לתיקון.
<שרה קנדלר: זה כתוב.
<עודד אופק: זה עשוי להשתמע אחרת, כי זה סעיף נפרד.
<עודד אופק: הוא לא נקשר לסעיף הראשון.
<עודד אופק: אין קשר בין הסעיף השני לראשון.
<שרה קנדלר: כאמור: כאמור בסעיף (ב1).
<שרה קנדלר: קשרנו את זה ל-(ב1).
<עודד אופק: בעניין הנסיבות שבגינן אתם רשאים לבדוק אם לתקן את הפגם או לא, אבל לא קבעתם את זה במצטבר.
<דורית גילת: תסביר לי את המצטבר.
יצחק כהן: רוצה ששני התנאים יחד להתליית רשיון.
<שרה קנדלר: אם יש אפשרות לתקן את הפגם, ניתן את האפשרות.
<עודד אופק: הצענו תיקון קל מאוד, אגב: מצאה הרשות לאחר שלמנהל הקרן ניתנה הזדמנות לטעון את טענותיו כאמור סעיף (1ב) לעיל, כי למרות זאת יתקיימו טעמים כאמור, כלומר לומר: למרות הסעיף הקודם.
<שרה קנדלר: בעינינו זה מיותר, למרות זאת.
<עודד אופק: אז ודאי לא משנה להוסיף את זה.
<עודד אופק: ככל שזה לא פוגע בעיקרון שקבעתם לעצמכם.
<שרה קנדלר: אין בחקיקה מינוח כזה.
<שרה קנדלר: לא משתמשים בחקיקה.
יצחק כהן: על אף האמור?
<שרה קנדלר: זה נראה לנו מיותר.
<שרה קנדלר: יש פה כל מה שהם ביקשו.
יצחק כהן: תמשיכי.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 67 קראתי.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 82 רק להקריא לוועדה בעקבות הערות האיגוד בדיון הקודם.
<שרה קנדלר: בפסקה (1), בסופה יבוא "על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח, ואשר לא יהיו כפופים לשיקול דעת מנהל הקרן".
<שרה קנדלר: זה הנוסח החדש.
<שרה קנדלר: סעיף 100 – לקרוא את כולו?
<אייל לב-ארי: למען הסר ספק, ב-67ב במקום: בתום, יבוא: במהלך.
<שרה קנדלר: בסעיף 100 תיקנו בסעיף קטן (1): האמור בו יסומן (2) ולפניו יבוא: לא יאוחר משני שבועות לפני מועד המיזוג או הפיצול יגיש מנהל הקרן דוח לרשות ולבורסה, על המיזוג או הפיצול, לפי העניין, תכניתו ומועדו.
<שרה קנדלר: הורדנו את הנושא של הפרסום בעיתון.
<שרה קנדלר: הוספת סעיף 104א.
<שרה קנדלר: אחרי סעיף 104 לחוק העיקרי יבוא – אקריא – זה תוקן שוב, בעקבות ההערות של האיגוד:
<שרה קנדלר: פחת השווי הנקי של נכסי קרן פתוחה ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז), במשך תקופה של 90 ימים רצופים או ב-120 ימים במשך תקופה של 180 ימים, על מנהל הקרן לפרק את הקרן או למזגה עם קרן אחרת שבניהולו לקרן אחת, באופן ששווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחצית השווי המזערי; מנהל הקרן יודיע תוך שבעה ימים על החלטתו לפרק או למזג את הקרן, לפי העניין.
<שרה קנדלר: שינינו אותה לאלתר לשבעה ימים בעקבות בקשה נוספת של האיגוד.
<שרה קנדלר: נקריא את סעיפים שוב, 106 עד 110.
<שרה קנדלר: בדיון הקודם עלתה הערה של איגוד הקרנות לגבי החובה לקחת אשראי לשם מימוש פדיון היחידות.
<שרה קנדלר: קיבלנו את הטענה העקרונית שלהם בעניין והורדנו את נושא האשראי.
<שרה קנדלר: עשינו מנגנון קצת שונה, שבו הם יצטרכו לקבל אישור על תוכנית הפירוק מהנאמן, ואחר כך אישור הרשות אחרי אישור הנאמן.
<שרה קנדלר: אקריא.
<שרה קנדלר: בסעיף 106 לחוק העיקרי – (1) בסעיפים קטנים (א) ו-(ג), המילה "תחילת" - תימחק; אחרי סעיף קטן (א) יבוא - "(א1) הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל מיום חישוב המחירים הראשון שלאחר מועד הגשת דוח כאמור בסעיף קטן (א).
<שרה קנדלר: (א2) על אף הוראות סעיף 61, בתקופת מימוש נכסי הקרן כאמור בסעיף 109(א) מנהל הקרן יהיה רשאי לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף או בדוח בשל מימוש נכסי הקרן".
<שרה קנדלר: " (2) בסעיף קטן (ב) – (א) במקום "מועד תחילתו" יבוא "מועד הפירוק"; (ב) אחרי המילים "ושכרו" יבוא "ציון העובדה כי הצעת יחידות בקרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת ההודעה, וציון זכותו של מנהל הקרן לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן בשל מימוש נכסי הקרן".
<שרה קנדלר: בסעיף 107 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים המילה "תחילת" - תימחק; (2) בסעיף קטן (א), במקום "לתחילת הפירוק" יבוא "לפירוק"; (3) בסעיף קטן (ב), ברישה, המילה "תחילת" – תימחק, ואחרי פסקה (5) יבוא: "(6) בפירוק לפי סעיף 104א – בתום תקופה שלא תעלה על תשעים ימים ממתן הודעה כאמור בסעיף 106.
<שרה קנדלר: " בסעיף 108 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ד), במקום ב-10% יבוא ב-5%.
<שרה קנדלר: (2) במקום סעיף קטן (ה) יבוא – (ה) מפרק קרן יפדה את יחידות הקרן במועד הפירוק.
<שרה קנדלר: " בסעיף 109 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "בפירוק" יבוא "לשם פירוקה", ובמקום הסיפה החל במילים "לפני תום ששה חדשים" יבוא "עד מועד הפירוק"; (2) בסעיף קטן (ב), אחרי "פקודת החברות" יבוא "[נוסח חדש], התשמ"ג- 1983"; (3) במקום סעיף קטן (ג) יבוא – זה נוסח חדש בעקבות הערות אחרונות של האיגוד - לא יאוחר משבוע לאחר מתן ההודעה כאמור בסעיף 106, יגיש מנהל קרן תוכנית פירוק לאישור הנאמן; מנהל הקרן יגיש לרשות את התוכנית לאחר שאושרה על ידי הנאמן; התוכנית לא תהיה פתוחה לעיון הציבור.
<שרה קנדלר: מחקנו את (ד).
<שרה קנדלר: במקום (ה), (ד): נותרו בידי המפרק, לאחר מועד הפירוק, מזומנים, יעשה בהם כפי שיורה לו הנאמן בהתייעצות עם יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך; נותרו בידיו התחייבויות בסכום העולה על המזומנים בקרן- ישא המפרק בהפרש מאמצעיו.
<שרה קנדלר: " בסעיף 110 לחוק העיקרי – (1) ברישה, במקום "בתום פירוק הקרן" יבוא "מיד לאחר פירוק הקרן ומימוש נכסיה כאמור בסעיף 109"; בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "הוצאות הפירוק" יבוא "שנותרו לאחר מועד הפירוק, על מה שנעשה במזומנים או בהתחייבויות כאמור בסעיף 109(ה) ועל הוצאות הפירוק".
<שרה קנדלר: סליחה, זה 109 (ד).
<שרה קנדלר: הוספת פרק ט'1.
<שרה קנדלר: אחרי סעיף 113 לחוק העיקרי יבוא: "פרק ט'1: הצעת יחידות של קרן חוץ.
<עודד אופק: היינו רוצים, לפני שאנחנו מתחילים את כל הנושא של קרן החוץ, משהו שיתאים מבחינת החקיקה, שלא יהיה ארביטראז' רגולטורי לגבי ועדת ביקורת.
<עודד אופק: היינו רוצים להציע הצעה, אם זה מקובל על הרשות.
<עודד אופק: פשוט כדי לסיים את החלק הזה, אנחנו רוצים לעשות תיקונים.
<עודד אופק: הקלות בחקיקה נעשו לגבי כינוס הדירקטוריון וכינוס ועדת- - - לא נערכה התאמה לגבי כינוס ועדת הביקורת.
<עודד אופק: היינו רוצים להציע נוסח, אם הרשות תאשר זאת, כדי שנוכל גם במסגרת החקיקה הזאת.
<עודד אופק: סעיף 20א לחוק, הצעה לתקן את סעיף (ח) קטן.
<עודד אופק: ישיבות ועדת הביקורת יתקיימו לפחות אחת לרבעון.
<עודד אופק: פרק הזמן בין ישיבה אחת לישיבה עוקבת לא יעלה על ארבעה חודשים.
<שרה קנדלר: עלינו זה מקובל.
<שרה קנדלר: זה מסתדר עם ההקלות האחרות שעשינו בוועדה.
ראובן ריבלין: מה זה מתקן?
<עודד אופק: עד היום חובת הכינוס היתה מדי שלושה חודשים.
<עודד אופק: עכשיו זה מדי רבעון, וזה מאפשר פער של ארבעה חודשים בין מועד כינוס אחד לשני.
<עודד אופק: זה הוחל על הדירקטוריון, ובדרך כלל ועדת הביקורת מתכנסת במקביל לדירקטוריון.
ראובן ריבלין: שלושה חודשים זה לא רבע מהשנה?
<דורית גילת: זה כאילו מאפשר להם להתכנס פעם ברבעון קלנדרי, גם אם המרווח הוא יותר משלושה חודשים, אבל לא יותר מארבעה חודשים.
<דורית גילת: בין שלושה לארבעה.
ראובן ריבלין: טוב, אם זה עוזר.
<עודד אופק: נוצר מצב – בדרך כלל ועדת ביקורת מתכנסת בסמוך לדירקטוריון.
<עודד אופק: נוצר מצב שהדירקטוריון מתכנס במועד נפרד מוועדת הביקורת, ואז יש שני מועדי כינוס נפרדים, ואז כל חברי הדירקטוריון- - -
ראובן ריבלין: חיינו עם זה עד היום ככה.
<שרה קנדלר: הגדרות.
<שרה קנדלר: 113א.
<שרה קנדלר: בפרק זה - "גוף מפקח" – גוף שתפקידו, על פי דיני המדינה שבה הוא פועל, להתיר הצעת יחידות של קרן חוץ לציבור באותה מדינה; "יחידות של קרן חוץ" - יחידות המקנות זכויות בקרן חוץ או מניות של קרן חוץ, אם קרן החוץ היא תאגיד; "מדינת המוצא" - מדינה שבה ניתן היתר מהגוף המפקח, להציע יחידות של קרן החוץ; "מנהל קרן חוץ" - תאגיד אשר אושר על ידי הגוף המפקח במדינת המוצא לנהל קרנות נאמנות ולהציען לציבור; "קרן חוץ" – הסדר או תאגיד, שמטרתו השקעה משותפת בניירות ערך והפקת רווחים משותפת מהחזקתם ומכל עסקה בהם, שהוקם במדינת חוץ על פי דיניה; לעניין זה, "נייר ערך" - לרבות אופציה וחוזה עתידי כהגדרתם בסעיף 64(ב).
יצחק כהן: בבקשה, בועז.
<בועז נגר: הערה מאוד עקרונית.
<בועז נגר: לדעתי, היא לב הדיון כאן.
<בועז נגר: צריך להבין שהחוק הזה מתייחס לשוק ענק.
<בועז נגר: זה הכול רקע כדי להבין את אותה הערה מהותית עקרונית.
<בועז נגר: השוק בארצות הברית הוא שוק של 13 טריליון דולר, שהוא מחולק 80 אחוז ממנו לשוק קרנות נאמנות, 10 אחוז ממנו שוק שנקרא קרנות מחכות, ו-10 אחוז ממנו שוק שנקרא ETF.
<בועז נגר: אלה שלושת סוגי המכשירים העיקריים.
<בועז נגר: דבר נוסף, לכל סוג עיקרי יש תתי-סוגים.
<בועז נגר: הטענה שלנו לרשות, שלצערי לא התקבלה, ואיני מבין למה, היא שלא יתאפשר וסעיף ההסמכה לא יחול על כל מוצר שהדין הישראלי לא מאפשר למנפיק הישראלי להנפיק, ושהבדיקה צריכה להתבצע בשתי רמות: ברמה הראשונה, בסוג המוצר, וברמה השנייה, בתת-סוג המוצר.
<בועז נגר: נלך לסוג המוצר: אם חילקנו את סוג המוצר לשלוש קטגוריות: קרנות נאמנות, קרנות מחכות ו- ETF –ים, הדין הישראלי מאפשר למנפיק ישראלי להנפיק קרן נאמנות, הדין הישראלי מאפשר למנפיק ישראלי להנפיק קרן מחכה.
<בועז נגר: הדין הישראלי כיום לא מאפשר למנפיק הישראלי להנפיק ETF.
<בועז נגר: בעינינו זה לא תקין.
<בועז נגר: הייתי אומר, אפילו על גבול השערורייה.
<בועז נגר: שתהיה הסמכה.
<בועז נגר: שה- ETF הראשון שייכנס למנהל זר בה בשעה שאיני יכול להנפיק את אותו מוצר; לא מוצר דומה.
יצחק כהן: למה הוא לא יכול, שרה?
<בועז נגר: אני רוצה להשלים את הטיעון השני.