GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: אני רוצה רק להצטרף למברכים, לברך שוב את משרד הבריאות, את השרה ואת המנכ"ל המיועד, את האוצר, את משה בר סימן טוב, את יאיר, את נשות הדסה, דרכך, אודרי, את הנהלת בית החולים, בעיקר המנכ"ל – אנחנו מקווים שאתה נשאר, אביגדור, עם בית החולים, זאת אחריות כבדה.
ניסן סלומינסקי: אתה תישאר שם בעזרת השם – את הרופאים, האחיות, העובדים, ההסתדרות הרפואית באמצעותו של פרופ' אידלמן, את ניר ברקת ראש העיר.
ניסן סלומינסקי: השילוב הנפלא הזה של כולם, שכל אחד תרם את חלקו.
ניסן סלומינסקי: באמת אנשים כאן תרמו באופן לא רגיל, הציגו כל אחד בענווה, אבל כל אחד תרם דברים שבמצב רגיל הוא לא היה תורם, וכשהתחיל המשא-ומתן לא בטוח שהוא האמין שהוא יעשה, אבל היה כאן דיבוק חברים, כולם הבינו שהמטרה היא להחזיר את הדסה ליהלום שבכתר וכולם תרמו, אז יישר כוח גדול.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להגיד רק עוד שני דברים: א', אני מקבל את ההצעה שנמשיך לעקוב שההסכם יבוצע והכספים, כפי שהם, יעברו וכל שאר הדברים.
ניסן סלומינסקי: דבר שני, בעוד כשנה נקיים שוב דיון על הנושא של חשב מלווה - -
יעקב ליצמן: תהיה ממשלה אחרת, לא נורא.
ניסן סלומינסקי: - - ויכול להיות שכל המערכת כולה תראה שהכול נפלא ואין צורך ויכול להיות שכולם יחשבו שיש צורך, אבל עכשיו זה מקודם מדי.
ניסן סלומינסקי: בעוד שנה נוכל לעשות דיון.
ניסן סלומינסקי: בעזרת השם שהשבוע הכול ייחתם וחוזרים לשגרה.
ניסן סלומינסקי: רבותי, אנחנו עוברים להצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 77), ה'תשע"ד–2014, (852 - - - ).
ניסן סלומינסקי: אני מברך את כולם, כבר הרבה זמן לא ראינו אתכם, שבוע-שבועיים, אבל כבר התגעגענו.
<אביבה אטיאס: אתמול.
ניסן סלומינסקי: אבל עופר לא היה.
<עופר מנירב: מתנצל.
ניסן סלומינסקי: וגם חלק מהחבורה פה, שי וכל אלה גם כן.
ניסן סלומינסקי: שי, אתה תוביל?
יצחק אהרונוביץ': צהריים טובים, אגיד כמה דברים.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו פה למעשה לא בשביל להאריך עוד פעם את צו המקדמות אלא להביא את תיקון החקיקה.
יצחק אהרונוביץ': הצו שמאריך את הוראות החקיקה הקיימות בנושא המקדמות יפוג בתום חודש מאי, וכפי שהבטחנו מספר פעמים, אבל גם בפעם האחרונה, הבאנו למעשה הסדר חדש מתקן בעצם להסדר הקיים.
יצחק אהרונוביץ': יש רשימת תיקונים, תכף אולי נאמר אותם ב- highlightלפני שאחר כך הוועדה תקריא את התיקון.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה לומר שבאנו בדברים, כפי שהוועדה גם ביקשה וכו', באנו בדברים במשך הרבה חודשים על הצעת החקיקה, גם עם נציגי לשכת רואי-החשבון שנמצאים כאן, גם עם נציגי לשכת עורכי-הדין שנמצאים כאן וגם עם נציגי הקבלנים.
ניסן סלומינסקי: שלא נמצאים פה.
יצחק אהרונוביץ': שלא נמצאים כאן.
<אביבה אטיאס: הכול בסדר - - -
יצחק אהרונוביץ': אם אמיר הלר כנראה לא פה אז - - -
ניסן סלומינסקי: סימן שהכול מקובל עליהם.
יצחק אהרונוביץ': לא שאין מחלוקות וכו', אבל בגדול הם - - -
בועז טופורובסקי: שזה מדאיג, דרך אגב.
ניסן סלומינסקי: לא, כי ישבו אתם - - -
<אביבה אטיאס: כן, ישבו.
ניסן סלומינסקי: נאמר ככה, הרי הדברים האלה כבר קיימים, וההפך, לחצנו שיביאו חוק מסודר, לא כל פעם צו, אז הם הביאו עכשיו חוק מתוקן.
ניסן סלומינסקי: אז אם היו אומרים לנו: הצו כפי שהיה, הנה, עכשיו הפכנו אותו לחוק אז זה היה דיון של חצי דקה.
ניסן סלומינסקי: כבר דנו בזה כל כך הרבה פעמים וכו', אז זה הנקודה.
ניסן סלומינסקי: תכף נשאל אם יש שינויים.
ניסן סלומינסקי: אם יש שינויים על השינויים נצטרך לדבר.
ניסן סלומינסקי: אבל אם החוק היה בדיוק כמו הצו אז כבר דיברנו על זה כל כך הרבה פעמים פה בוועדה, כל פעם שדחינו קיימנו דיון ונזפנו בהם שאנחנו רוצים חוק.
ניסן סלומינסקי: הנה, אז הם הביאו את החוק.
ניסן סלומינסקי: לכן, תתמקדו, תסבירו שוב, תזכירו לחברי הוועדה המכובדים את הנושא, ובעיקר נעמוד על ההבדלים, מה ההבדל בין מה שהיה בצו לבין מה שאתם רואים בחוק, נדבר על זה ונתקדם.
יצחק אהרונוביץ': אז אני מזכיר שלמעשה סעיף 15, סעיף המקדמות חוקק כחלק מתיקון 70 בשנת 2011, תיקון 70 לחוק מיסוי מקרקעין שמטרתו הייתה גם לשפר ולייעל את הליכי השומה במיסוי מקרקעין.
יצחק אהרונוביץ': הוא בא גם בעקבות דוח של ה-OECD לגבי doing business עם Israel כמובן, בכל מה שקשור לתהליכי רישום המקרקעין.
יצחק אהרונוביץ': הוועדה מצאה, גם ה-OECD מצא ואחר כך ועדה בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים, שלוקח לא מעט חודשים במדינת ישראל לרשום נדל"ן.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, יש עסקת נדל"ן, לרשום אותה, לבצע את הרישום בעצם של העסקה בפנקסי רישום המקרקעין, קרי הטאבו, זה תהליך שלוקח לא מעט חודשים, וישראל זכתה מה שנקרא לביקורת לא פשוטה על התהליך הזה.
יצחק אהרונוביץ': ועדה שמונתה על-ידי מנכ"ל האוצר, ועדת משנה מנכ"ל משרד המשפטים, גיא רוטקופף דאז, ישבה על המדוכה, ולמעשה ביקשה לבדוק מהם התהליכים שמעכבים את הרישום.
יצחק אהרונוביץ': אחד מהממצאים שלה היה שלמעשה התהליך מול משרדי מיסוי מקרקעין, קרי קבלת האישורים לרישום העסקה בטאבו – אני מזכיר, וזה מן הסתם - - -
ניסן סלומינסקי: בעיקר זה הבעיה של המוכר שהוא מעכב תמיד את הקונה בגלל חשבונות שיש לו ויכוחים שיש לו עם כל המערכות.
יצחק אהרונוביץ': בוודאי, יש פה למעשה שני הליכים.
יצחק אהרונוביץ': יש גם הליך שהוא הליך ביורוקרטי בתוך משרדי מיסוי מקרקעין, הליך השומה היום שלב א', יכול לקחת עד שמונה חודשים, קיצרו אותו, בתיקון 70 הוא קוצר מ-12 חודשים לשמונה חודשים.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו משתדלים במשרדי מיסוי מקרקעין לעמוד בזמן הזה, אנחנו חייבים לעמוד בזמן הזה, אבל עדיין שמונה חודשים זה זמן לא קצר, ועם עסקה עכשיו למפקח יש כמות גדולה של תיקים, הוא דן בעסקה אחרי שישה-שבעה חודשים, מן הסתם לא היה אפשרי ללא הכלי של המקדמה, אי-אפשר למעשה להשלים את הליך הרישום.
יצחק אהרונוביץ': הדבר השני שניסינו להשיג, כמו שאמר כבוד יושב-ראש הוועדה, ניסינו פה להשיג זה עוד תקלה שצפינו בה במשך לא מעט שנים, התקלה היא שלמעשה הקונה הוא סוג של בן-ערובה של המוכר.
יצחק אהרונוביץ': עסקה במקרקעין למעשה לא יכולה להיות מושלמת ברישום עד שלא מתקבלים אישורי המסים, קרי האישור של תשלום מס השבח של המוכר ואישור מס רכישה של הקונה.
יצחק אהרונוביץ': אז אם רכשתי מקרקעין אז את אישור מס הרכישה אני יכול להשיג – אגב, גם לנושא מס רכישה נתנו פה תשובה, עוד מעט נדבר על זה, אבל אישור מס השבח למעשה לא היה תלוי בי.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, לרוב מה שהיה קורה, העורך-דין של הקונה היה צריך להעריך כמה מס יוטל על המוכר, לשים איזשהו סכום בנאמנות שיישאר בסוף העסקה במידה שלא ישולם מס השבח, לא תמיד הושאר סכום מספיק.
יצחק אהרונוביץ': למשל, במגזר הקבלנים בכלל הייתה לנו בעיה מאוד גדולה כי שם לרוב לא היה מנגנון של השארת סכום בנאמנות, אין, זאת אומרת, מי שקנה מקבלן יודע שהוא לרוב הולך – עורך-דין של הקבלן למעשה הוא זה שעושה את העסקה, ולמעשה יש לנו לא מעט דירות, קרוב ל-10,000 דירות במדינת ישראל שלא יכולות להירשם בטאבו עד היום כי הקבלן עד היום לא הביא את טופס ה-50.
יצחק אהרונוביץ': בתיקון הזה בעצם ביקשנו לפתור שני דברים.
יצחק אהרונוביץ': אחד, זה כמובן לקצר את תהליך הרישום, ותכף נראה שבתיקון של סעיף 15 לטעמנו עוד יותר מסייעים בקיצור תהליך הרישום; ודבר שני, שהקונה למעשה לא יהיה יותר בן-ערובה.
יצחק אהרונוביץ': הקונה משלם מקדמה, אחוז מסוים מהעסקה הוא משלם למנהל מיסוי מקרקעין ומקבל את האישור של המוכר, את אישור מס השבח.
יצחק אהרונוביץ': המוכר במקביל מתנהל בהליכי השומה שלו, אגב, אם המקדמה גבוהה יותר בסופו של דבר מהשומה של המוכר כמובן שהוא מקבל החזר, זאת אומרת, הכסף ביתר כמובן חוזר למוכר ויש גם אפשרות להקטין את המקדמה, תכף נראה.
ניסן סלומינסקי: והעיקר, הקונה הרי משלם מה שהמוכר היה צריך לשלם, אז כדי לא להפסיד הוא מקזז מהסכום שהוא צריך לשלם, - -
ניסן סלומינסקי: - - הוא מקזז את הסכום הזה על-פי חוק.
יצחק אהרונוביץ': מאחוז ה-40 בעצם של התמורה, תכף נראה מה קורה עם קבלנים, אבל כעיקרון מהאחוז ה-40 של התמורה מועבר או 7.5% או 15% למנהל מיסוי מקרקעין, ובמקביל הקונה מקבל את אישור המסים.
יצחק אהרונוביץ': למעשה זה היה מנגנון המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': הוועדה אישרה בזמנו, הכנסת אישרה בזמנו את תיקון 70, כעבור שנה וחצי מהתיקון טענה שהיו הרבה תלונות על ההליך, ואני גם מודה שמה שנקרא כמו כל תהליך חדש שאתה מכניס אותו יש – אני קורא לזה "מחלות ילדות", זאת אומרת, הבן הקטן שלי נכנס לפני שבועיים למעון וכבר ביום שישי הוא היה עם חום גבוה, אין מה לעשות, יש - - -
ניסן סלומינסקי: מה פירוש, אבל יש הגנת ינוקא, לא?
יצחק אהרונוביץ': יש "מחלות ילדות", וגם לנו לקח זמן להתרגל ושהעובדים שלנו יפנימו את זה.
יצחק אהרונוביץ': הוועדה קיבלה בתיקון 72 החלטה להפוך את זה להוראת שעה ולראות, בעתיד נראה אם להפוך את זה להוראת קבע או לא, ואלה באמת הצווים שאנחנו כל פעם באנו ולמעשה הארכנו.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה רק לדבר בקצרה על התיקונים שלמעשה יש בתיקון שלטעמנו משפרים גם מבחינת הציבור את תהליך המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': ראשית, חברה - - -
ניסן סלומינסקי: כשמדברים על שני המצבים, גם אם קונים מקבלן וגם אם קונים מאדם פרטי.
יצחק אהרונוביץ': כן, אז תכף נסביר מה קורה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, רכישות מקבלן נכנסות למקדמה, רכישות מקרקעין, לא מקבלן וכו', גם נכנסות למקדמה, מה שלא נכנס למקדמה, אנחנו נראה שלמעשה אנחנו מחריגים את דירות המגורים הפטורות.
יצחק אהרונוביץ': דירת מגורים פטורה מוחרגת מהמקדמה, היא הייתה כך וגם בתיקון הנוכחי, איפה שמבוקש פטור.
ניסן סלומינסקי: מה פירוש פטורה?
יצחק אהרונוביץ': הוועדה שאישרה פה את תיקון 76 זוכרת שלמעשה הקטנו את האפשרות לקבל פטורים, אבל עדיין רוב הציבור במדינת ישראל חי בעולם הפטור כי ל-70% מהתאים המשפחתיים יש רק דירת מגורים אחת, ולכן מן הסתם מבקשים פטור על הדירות האלה, המקדמה לא חלה וזה גם בתיקון הנוכחי.
יצחק אהרונוביץ': אז אני רוצה לעבור במהירות על התיקונים: צריך לזכור ששיעור מס השבח של חברה עומד על 26.5%, ולכן שיעור המקדמה שחל על חברה יהיה תמיד 7.5% ולא תלוי מתי היא רכשה.
יצחק אהרונוביץ': אני מזכיר שמי שרכש לפני 7 בנובמבר 2001 המקדמה עליו 15%, בחברה הקטנו את זה ל-7.5% באופן קבוע כי אין טעם לקחת.
יצחק אהרונוביץ': אם כל השבח הוא 26.5% אז אין טעם לקחת משווי המכירה 15%, ולכן הקטנו את זה באופן גורף ל-7.5%.
יצחק אהרונוביץ': חלק מההסכמות שהגענו עם הקבלנים.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור שקבלן משלם מס הכנסה, הוא לא משלם מס שבח.
יצחק אהרונוביץ': קבלן שמשלם מס הכנסה מביא טופס 50, טופס לפי סעיף 50 פוטר אותו מלשלם את מס השבח.
יצחק אהרונוביץ': כאשר הוא מציג את טופס ה-50 העסקה הזאת אוטומטית פטורה ממקדמה.
יצחק אהרונוביץ': גם הקלנו בנושא טופסי 50 – אם הוועדה עוד מעט תרצה לשמוע היא תוכל לשמוע, דרור שאחראי על נושא טופסי 50 ברשות המסים נמצא כאן – הקלנו מאוד על קבלנים בנושא קבלת טופסי 50, אבל לא רצינו לשחרר אותם מנושא המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': וכפי שכבוד הוועדה זוכרת, הקבלנים ניהלו מאבק, הם חשבו שהם לא צריכים להיות בתוך המקדמה וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהקבלנים כן צריכים להיות בתוך המקדמה, למה?
יצחק אהרונוביץ': שיהיה לקונה מה שנקרא "המעוז האחרון".
יצחק אהרונוביץ': אם הקבלן אחרי כל ההקלות שנתנו בטופסי 50 עדיין לא הביא טופס 50, יש לו את הברירה לשלם את המקדמה ולקבל את אישור מס השבח.
יצחק אהרונוביץ': הוא לא יהיה תקוע כמו שעד היום תקועים לנו קרוב ל-10,000 דירות במדינת ישראל שלא יכולות להירשם בטאבו.
יצחק אהרונוביץ': הקונים לא יכולים לרשום אותן בטאבו כי הקבלן עד עצם היום הזה לא המציא את טופס ה-50.
יצחק אהרונוביץ': ולכן, מבחינתנו חשוב שקבלנים כן יישארו בתוך המקדמות, גם אם זה מה שנקרא "ברירת המחדל האחרונה".
יצחק אהרונוביץ': אבל הקונה שקנה מקבלן מעביר לנו את המקדמה לא אחרי 40% אלא רק אחרי 80%, היות והדיווח של הקבלנים למס הכנסה נעשה קרוב להשלמת הפרויקט אז 80% בעצם מייצג את האחוז הזה.
יצחק אהרונוביץ': אם עד 80% מהתשלום שהקונה משלם לו, עד אז שזה שלב מאוד רחוק, הקבלן לא המציא את טופס ה-50, רק בשלב הזה הקונה יעביר את המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': אז גם בזה בעצם הלכנו לקראת.
יצחק אהרונוביץ': כמו כן, בנושא של קבלנים, כדי לסגור את העניין הזה, למעשה כאשר העסקה מבוצעת על קרקע של מינהל מקרקעי ישראל, קרי קבלן שזכה במכרז ובונה על קרקע של מינהל מקרקעי ישראל, אנחנו שם פוטרים עסקה כזאת ממקדמה, את מכירת הדירות על-ידי הקבלן, ואסביר למה.
יצחק אהרונוביץ': חוק המכר קובע שאחד מהתנאים שהבנק יחזיר את הערבות הבנקאית לקבלן, ייקח בחזרה את הערבות הבנקאית מהדייר ובעצם ישחרר את הקבלן מהערבות הבנקאית.
יצחק אהרונוביץ': אחד התנאים בקרקע של המינהל זה כאשר החוכר, זאת אומרת, רוכש הדירה נרשם כחוכר במינהל מקרקעי ישראל או ברמ"י.
יצחק אהרונוביץ': בשביל להירשם כחוכר ברמ"י אתה צריך להביא אישור מסים.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, אמרנו, אין צורך שנדרוש פה מקדמה כי הבנק לא ישחרר את הקבלן מחשבון הליווי עד שלמעשה החוכרים, הדיירים לא יוכלו להירשם כבעלים.
יצחק אהרונוביץ': מתי הם יוכלו להירשם כבעלים?
יצחק אהרונוביץ': אחרי שיהיה אישור מסים, ולכן אין צורך שגם יחול פה מנגנון המקדמה, ולכן את זה בעצם שחררנו ממנגנון המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': בקרקע פרטית לא יכולנו לשחרר קבלנים ממנגנון המקדמה כי בקרקע פרטית חשבון הליווי מסתיים רק כאשר נרשמת הערת אזהרה ולא הרישום של הבעלות.
יצחק אהרונוביץ': בשביל לרשום הערת אזהרה לא צריך אישור מסים, ולכן למעשה על רכישות מקבלנים המקדמה ממשיכה לחול כאשר מדובר בעסקה בקרקע פרטית.
יצחק אהרונוביץ': אני עובר עכשיו למעשה למה עשינו לגבי שאר הדברים.
ניסן סלומינסקי: שי, לא כדאי שתקריא ונדבר על זה תוך כדי הקראה?
<שלומית ארליך: כן, בוא נקריא סעיף סעיף ואז - - -
ניסן סלומינסקי: אתה רוצה להסביר עכשיו ואחר כך נקרא בלי להתערב?
<שלומית ארליך: כי אחר כך תצטרך להסביר את זה עוד פעם.
ניסן סלומינסקי: כי אני חושש שאחר כך עוד פעם יצטרכו להסביר, אז בוא תקרא מהר.
יצחק אהרונוביץ': אין בעיה.
<ברוך משולם: אני אקריא את זה.
<ברוך משולם: "הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 77), התשע"ד–2014
<שלומית ארליך: זה בעצם סעיף שאתם מוסיפים אותו אחר כך לסעיף הפטורים?
<ברוך משולם: כן, העברנו את השימור של האי-הכלה של המקדמות לסעיף (ח).
<ברוך משולם: סעיף (ח) מונה מספר עסקאות נוספות שלא חלה עליהן חובת מקדמות.
<ברוך משולם: זה בעצם שינו טכני, אין פה חידוש.
<ברוך משולם: זה בעצם מה ששי הסביר.
<ברוך משולם: יש פה הפחתה לגבי חברות, במקום 15%, 7.5%.
<שלומית ארליך: שעד היום הן היו באמת מחויבות לפי שני השיעורים האלה?
<ברוך משולם: פה אנחנו פשוט נתנו עוד איזושהי דחייה נוספת, קבענו מועד מאוחר מבין השניים.
<ברוך משולם: מקודם היה 40% מהתמורה, אנחנו רוצים שהוא יגיש הצהרה ועם זה ברגע שהוא הגיע ל-40% ישלם, ולא ירוץ כבר ביום הראשון וישלם כשעוד אין הצהרה ועוד אין לנו מה לבדוק.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה שנייה להסביר שפשוט נתקלנו במקרים שבהם – נניח היום אחר הצהריים נחתמת עסקה וכבר מחר משולמת 50% מהתמורה.
יצחק אהרונוביץ': ברגע ששולמה 50% מהתמורה למעשה טרם דווחה עסקה בכלל למס שבח, אבל מצד שני כבר חלה חובת המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': ולכן, יצא פה מצב אבסורדי שעוד לפני שמגיעה חובת הדיווח על העסקה כבר בעצם צריך להעביר את המקדמה, וברור שזה לא יכול לחיות ביחד, ולכן הסדרנו את זה.
<עופר מנירב: שי, אבל רק יש לי פה שאלה.
<עופר מנירב: כבוד היושב-ראש, אפשר שאלה?
<עופר מנירב: יש לי תנאי תשלום, אני משלם 40% במועד מסוים, עוד 40% במועד אחר ועוד 20% במועד שלישי.
<עופר מנירב: אחרי ששילמתי 40% לפי מה שכתוב פה אני צריך כבר להביא לכם את הכסף.
<עופר מנירב: התשלום שלי למוכר הוא רק בעוד 30, 40, 70 יום.
<עופר מנירב: אתה מחייב אותי עכשיו להעביר לך תשלום כשאני לא צריך לשלם בכלל.
<עופר מנירב: הלוא זה יכול להיות במועד - - -
יצחק אהרונוביץ': אם שילמת 40% אז זה בסדר, מ-41% אתה צריך להעביר את זה.
<עופר מנירב: לא, זה לא מה שכתוב פה.
<שלומית ארליך: זה לפי המאוחר.
<עופר מנירב: "לאחר ששולמו למוכר 40% מהתמורה".
<עופר מנירב: זאת אומרת, שילמתי 40% מהתמורה, עוד לא שילמתי יותר, אני גם עוד לא צריך לשלם יותר.
<עופר מנירב: אז אתה צריך להכניס פה למשל: אבל לא לפני מועד התשלום הבא שאני צריך להעביר למוכר.
<עופר מנירב: הלוא לא יכול להיות שאני צריך עכשיו לשלם לך כשאני לא צריך לשלם עוד למוכר.
יצחק אהרונוביץ': זה עד 40%, כולל 40%.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שתשלם את ה-40% הנותרים מהם אתה כבר – ברגע שאתה - - -
<עופר מנירב: לא זה מה שכתוב פה.
<עופר מנירב: לפי מה שכתוב פה שילמתי 40%, אני חייב ללכת להוציא עוד כסף להביא לכם.
<שוש שחם: נכון.
<שוש שחם: אז תשלם 39.5% כמו שעושים - - -
<עופר מנירב: לא, אשלם לכם את זה במועד התשלום הבא שאני משלם, אחרת זה לא הגיוני.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא יודעים גם מה מועד התשלום בעצם.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא רושמים אצלנו מה מועדי התשלום של כל עסקה.
<עופר מנירב: המשמעות שכתבת פה 32.5%, זה מה שכתבת, כדי שנבין טוב.
<עופר מנירב: אז לא כתבת 40%, כתבת 32.5%.
<עופר מנירב: מה לא?
<ספי זינגר: אתה יכול לשלם את ה-10% הנוספים תוך 30 יום.
<עופר מנירב: אתה נותן את הפתרון, אבל עדיין אתה אומר 32.5% וזו לא הייתה הכוונה.
<עופר מנירב: הכוונה לא הייתה 32.5%.
יצחק אהרונוביץ': בוא נבהיר את זה, נבהיר את זה לפרוטוקול, נגיד בדיוק למה התכוונו.
יצחק אהרונוביץ': התכוונו שמעל 40% תשלם.
יצחק אהרונוביץ': יכול להיות ששילמת פחות - - -
<שלומית ארליך: לא, רגע, זה לא עובד כך, מה זה נבהיר את זה לפרוטוקול?
יצחק אהרונוביץ': כל עוד שולם עד 40% אין חובת העברת מקדמה, מתשלום ה-41% הוא צריך כבר להעביר את המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, 41% עד 47.5% יעברו אלינו בעצם, וכך הייתה המקדמה וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אני חייב לתחום את זה במועד קבוע.
<שלומית ארליך: הנוסח הזה מקובל עליכם, שי?
<עופר מנירב: במקום "עד", תכתוב "למעלה", מעל 40%, ואז אני יכול בתשלום הבא לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: מייד לאחר ששולמו למוכר מעל 40%.
<שוקי שרצקי: זה היה כך.
<עופר מנירב: מעל 40%, ואז גם 40.5% וגם 41% וכל מה שלא יהיה.
<ספי זינגר: אין בעיה, בסדר, "מעל".
<שלומית ארליך: אז בעצם אנחנו מתקנים את הנוסח כך שבפסקה (2) זה יהיה: "מייד לאחר ששולמו למוכר מעל 40% מהתמורה או במועד מסירת ההצהרה לפי סעיף 73(ג), לפי המאוחר מביניהם";"
<עופר מנירב: זה סעיף הקבלנים, נכון?
<ברוך משולם: זה סעיף הקבלנים, כן, הסברנו אותו.
<שלומית ארליך: רגע, אז רק נבהיר שבעצם זה האזור שעליו שי דיבר שבעצם מחילים פה את חובת תשלום המקדמות גם לגבי מכירה של עוסק שממוסה לפי פקודת מס הכנסה, בין היתר גם קבלנים.
<שלומית ארליך: ובעצם ההסדר הזה יחול רק לאחר שהועברו 80% מהתמורה ולא 40%.
<שלומית ארליך: בעצם זה פרק הזמן שבו אתם מניחים שקבלנים שלא הוציאו טופס 50 מראש, כן יוכלו להוציא טופס.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, זה כבר קרוב מאוד לסיום הפרויקט, לדייר נשארו עוד 20% אצלו ביד, זה מה שנקרא "המעוז האחרון".
יצחק אהרונוביץ': אם עד אז הקבלן – שהיום באמת אני חייב להגיד שרוב הקבלנים באמת מביאים את טופסי ה-50 בזמן וכו', כפי שאמרתי, מאוד הקלנו גם על הוצאת טופסי 50 – אבל אם הקבלן עד שלב זה לא הביא, הקונה יכול להיות רגוע, הוא בא, משלם לנו, ואז אין את הבעיות כפי שנתקלנו, "חפציבה", וכפי שאמרתי, לא מעט דירות עד היום שאין בהם טופסי 50.
<שלומית ארליך: שי, אם אפשר עוד מילה על ההנחיה שהוצאתם לאחרונה בעניין הקבלנים, והאם זה פותר את הבעיות עם הקבלנים לטעמכם?
<אביבה אטיאס: דרור, אם זה פותר.
<דרור ביטרמן: הקלנו את המסלולים עם הקבלנים, הפחתנו את גובה הערובה בחצי, וסך הכול אני חושב שאין פה שום בעיה כרגע לאחר דיונים כמובן משותפים.
<דרור ביטרמן: יש דרישות לכאן ולכאן, אבל ההקלות שעשינו הם אלו שהמלצתם.
יצחק אהרונוביץ': למעשה, היום הסכום שהקבלן צריך לרתק בחשבון ליווי, אני מזכיר לוועדה שזה מאוד הטריד אותה, הסכום שהקבלן צריך בעצם לתת – הבנק מתחייב לרשות המסים שהוא משאיר סכום בצד, הסכום עמד על 26%, אנחנו מתוך באמת אחרי דיונים רבים, כולל אצל מנהל הרשות כמובן וכו', קיבלנו שזה מקשה על הקבלנים מבחינת העול המימוני שקיים עליהם ממילא, ולכן בסופו של דבר הקטנו את זה ל-13%.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, הקטנו בחצי את ההתחייבות שהבנק צריך לתת, לטעמנו זה בסדר.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שגם לטעם הקבלנים, יש להם עוד בקשות כאלה ואחרות, אבל מה לעשות.
<אביבה אטיאס: תמיד יהיו.
<דרור ביטרמן: עם הקבלנים, א', יצרנו מסלול מיוחד לפרויקט בליווי בנקאי לתת מענה, זה אחד.
<דרור ביטרמן: ב', הפחתנו את רוב הסכום הקובע במחצית, במקום שיעור מס חברות ב-13%, גם את גובה הערובה מ-3% ל-1.5% באישור לפרויקט אחר.
<דרור ביטרמן: וכמובן, העלינו את האחוז, מועד התשלום של המקדמה מ-40% ל-80% בהצעה פה.
<שלומית ארליך: תסבירו את פסקה (1).
יצחק אהרונוביץ': לעתים המוכר גורס שתשלום המקדמה הוא תשלום מוגזם, זאת אומרת, 15% או 7.5% זה תשלום גבוה לעומת המס שבסופו של דבר הוא יידרש לשלם למינהל כשמדובר בעסקה עם רווחים נמוכים יותר, אם בגלל שמדובר בעסקה הפסדית ומסיבות כאלה ואחרות.
יצחק אהרונוביץ': בחקיקה הקיימת הייתה אפשרות להגיש בקשה להקטנת גובה המקדמה על-ידי המוכר או על-ידי הקונה, אלא שאחת הטענות שנשמעה שאין שיניים בעצם לבקשה הזאת.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, הבקשה יכולה להיות מוגשת, ולמעשה אין זמן שבו צריך לדון בה, אין סנקציה, מה קורה אם לא דנים בכלל בבקשה וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אין אפשרות להגיש אפילו איזושהי בקשה לעיון חוזר.
יצחק אהרונוביץ': אז פה באמת אני חייב להגיד, זו הייתה דרישה של לשכת עורכי-הדין ולשכת רואי-החשבון שנתחום, גם זכות לעיון חוזר, כפי שאנחנו רואים כאן, אבל גם נתחום.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, מכרתי לדרור זכות במקרקעין ואני צריך לשלם בגלל המועד שבו רכשתי 15%, יש לי הפסדים, מה לעשות, אני מגיש בקשה ביחד עם השומה העצמית שלי להקטין את המקדמה כי אני אומר: הנה, יש לי פה הפסדים צבורים.
יצחק אהרונוביץ': עד היום, כפי שאמרתי, הבקשה הזאת הייתה מונחת במשרד, כמובן שהשתדלנו לטפל והכל, אבל לא הייתה סנקציה בחוק מה קורה אם לא דנים בה.
יצחק אהרונוביץ': עכשיו, למעשה תחמנו את זה ב-20 ימים.
יצחק אהרונוביץ': אמרנו למנהל מס שבח, וכאן בעצם לקחנו על עצמנו, אמרנו למי שדן בהחלטה במשרד: יש לך עכשיו 20 ימים לדון בזה, לא דנת בזה, רואים את הבקשה כאילו התקבלה, ואז זה אומר שהמקדמה מוקטנת בהתאם לבקשה שהגשת.
יצחק אהרונוביץ': דבר נוסף שאפשרנו זה, ואני כבר נכנס פה ל-(ו), אפשרנו למעשה להגיש בקשות - - -
<שלומית ארליך: לא, רגע, לפני שאתה נכנס ל-(ו), שי.
<שלומית ארליך: אז קודם כול לגבי המועדים, בעצם המועדים היום קבועים: שזה בעצם גם כן 20 ימים - - -
<ברוך משולם: 20 יום של השומה העצמית, כן, שהוא שולח לו עם התשלום שלו.
<שלומית ארליך: אז בעצם מדובר פה במועדים חופפים, כי הבקשה להקטנת שיעורי מקדמה צריכה להיות מוגשת עד סוף מועד הגשת ההצהרה.
<ברוך משולם: לא, יכול להיות שהוא הגיש לו את האישור של השומה העצמית, וביום האחרון הוא הגיש לו בקשה להקטין.
<שלומית ארליך: בסדר, אבל בעצם לא עשיתם פה משהו דרמטי, כי הבקשה להקטנת שיעורי מקדמה צריכה להיות מוגשת עד מועד הגשת ההצהרה על העסקה.
<ברוך משולם: לא, אבל אם הוא הגיש אחרי, ואם הוא הגיש מאוחר יותר?
<שלומית ארליך: אז הוא לא עמד בזה שהוא צריך להגיש את זה במועד שקבעתם בחוק.
<שלומית ארליך: אבל אם הוא עומד בהוראה - - -
<אביבה אטיאס: ואז יש לך את ה-20 יום.
<ברוך משולם: ואז יש לו את ה-20 יום הנוספים לבדוק את זה.
<ספי זינגר: זה לפי המאוחר.
<אביבה אטיאס: ב-mainstream זה צריך באמת להיות - - -
<ברוך משולם: כן, לפי המאוחר מביניהם.
<ספי זינגר: זה לפי המאוחר מביניהם.
<שלומית ארליך: אבל אנחנו עדיין מדברים על 20 ימים ממועד הגשת הצהרה על העסקה.
<ברוך משולם: הוא הגיש הצהרה ורק אחרי שהוא הגיש הצהרה הוא ביקש שיקטינו לו את זה.
<ספי זינגר: נכון, את יכולה להגיע ל-40 יום שהוא יצא.
יצחק אהרונוביץ': אם הוא הגיש את זה ביום האחרון היא יכולה להגיע ל-40 יום, כן.
<ספי זינגר: - - - ביום האחרון של ה-20 את הבקשה להקדמה.
<ספי זינגר: קיבלת עוד 20 יום.
יצחק אהרונוביץ': אם לא צריך לתת לו תשובה למחרת, לכאורה.
<ברוך משולם: להפך, הלכנו פה לקראת.
<שוש שחם: היא צודקת, סליחה, עם כל הכבוד היא צודקת, כי נניח נחתם הסכם ב-1 בינואר, אז יש לי 40 יום להגיש הצהרה, אבל אני מגישה את הבקשה להקטנה תוך 20 יום מהיום שנחתם ההסכם, עוד לפני שהגשתי את ההצהרה, אז יש לי 20 יום.
<שוש שחם: ואז אם אנחנו פה ב-(ב), אז אנחנו רצים קדימה בעוד 20 יום.
<עופר מנירב: לא רצינו את זה, המועד המאוחר בין שניהם לא נכון.
<עופר מנירב: לפי המאוחר בין שניהם, זה בסדר גמור.
<עופר מנירב: אני לא רואה בזה שום בעיה.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד משהו.
ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על הנושא של ה-20 וה-40 יום?
ניסן סלומינסקי: נדון בהערה הזאת, מי ממלא-מקום של מי, אבל זה בסדר, חוקית כן.
ניסן סלומינסקי: אמרתי, נדבר.
משה גפני: אז מבקש חבר הכנסת ליצמן שאחד כזה שעשה שיפוצים בשעה שהוא היה פטור ממס שבח, הוא מבקש שמה שהוא ישלם במס שבח הוא יקל על רשות המסים ויקל על עצמו, מכיוון שאין לו את התיעוד ויתחילו דיונים שאז הוא יעבור ל-12% תשלום.
משה גפני: הוא הניח הצעת חוק כזאת.
משה גפני: אין לו תיעוד, מכיוון שאז הוא היה פטור, הוא עשה שיפוצים, השביח את הדירה, אבל לא שמר כלום, בגלל שבשביל מה הוא צריך לשמור את זה?
משה גפני: הרי זה היה התקופה שלנו, התקופה הטובה שהוא היה פטור ממס שבח.
יצחק אהרונוביץ': תקופה רעה?
משה גפני: הוא מציע שזה יכנס לחוק.
משה גפני: אם חס וחלילה אתם תתנגדו לזה אז הוא מבקש להכניס את זה בתור הסתייגות.
ניסן סלומינסקי: מה עמדתכם בעניין?
יצחק אהרונוביץ': הייתה הצעת חקיקה פרטית שלדעתי הייתה בוועדת שרים בימים האחרונים, העמדה שלנו הייתה התנגדות, אבל מה שהודענו לממשלה, שאנחנו כרגע בוחנים תיקונים לתיקון 76, וזה אחד הדברים שאנחנו בוחנים, לתת מה שנקרא "מסלול מהיר".
יצחק אהרונוביץ': מסלול שבו ניקח רק את שווי הרכישה ואת מס הרכישה, נתונים שנמצאים אצלנו במחשב במרבית המקרים ושיעור המס יהיה נמוך יותר.
יצחק אהרונוביץ': לא יודע אם 12%, הסטטיסטיקה שלנו אומרת שהאחוז הזה הוא טיפה יותר גבוה, אבל בוודאי לא 25% כמו שהוא באופן רגיל.
יצחק אהרונוביץ': ולכן, בהחלט מנהל רשות המסים הודיע ושר האוצר וכו' שנבחן את זה עכשיו כחלק מתיקונים לתיקון 76.
יצחק אהרונוביץ': בזמנו בסך הכול חשבנו באמת ללכת על מסלול מהיר, זה לא הסתייע בתיקון 76, אבל זה בהחלט מסוג הדברים שאנחנו שוקלים.
יצחק אהרונוביץ': אגב, גם למערכת שלנו בסך הכול יותר קל להתמודד עם זה.
משה גפני: עד עכשיו לא הבנתי מה זה אומר - - -
יצחק אהרונוביץ': אבל זה לא הדיון כאן.
<ברוך משולם: זה לא רלוונטי כרגע לנושא המקדמות, הצעת החוק הזאת נדונה - - -
משה גפני: בטח שהיא רלוונטית.
<ברוך משולם: היא נדונה בישיבה האחרונה של ועדת שרים לענייני חקיקה, - - -
משה גפני: ועדת שרים לחקיקה לא מעניינת אותי.
משה גפני: כל חוק שלי היא נגד, אז היא בכלל מבחינתי לא מעניינת.
<ברוך משולם: אבל אנחנו במסגרת - - -
משה גפני: אני שואל, תסכימו שנכניס את זה פה בתור - - -
<ברוך משולם: לא, לפה בוודאי שלא.
משה גפני: אז אני מבקש להכניס את זה בתור הסתייגות, את הצעת החוק שלנו.
<שלומית ארליך: צריך להצביע על זה.
ניסן סלומינסקי: אתם מתכננים לדון בזה במסגרת אחרת?
משה גפני: כן, הם אמרו.
<ברוך משולם: כן, אנחנו מתכוונים - - -
<עופר מנירב: כבוד היושב-ראש, אפשר מילה?
<עופר מנירב: זה היה במסגרת ה-white print, אותו נייר לבן שהיה פה על השולחן, שם היה כתוב 15%, זה היה מסלול שהופיע שם, זה אותה הצעה שהייתה אמורה להיות ברגע האחרון ולא עלתה משום שהוועדה קיבלה החלטה לדון בכחול ולא בלבן, ולכן לא הגיעו לדיון שם.
<עופר מנירב: במסלול שם יש בדיוק את מה שהעלה חבר הכנסת גפני, רק במקום 12%, 15% כאופציה נוספת על המסלולים שקיימים היום.
<עופר מנירב: הייתה הבטחה שזה יגיע במילא לפה, אדוני, וישבנו על זה, הייתה הבטחה שיביאו את זה במילא, אז למעשה זה מה - - -
משה גפני: אני מציע את ההסתייגות הזאת, אני מציע שלחילופין יהיה 15%, לא 12%.
משה גפני: אם אתה יכול להצביע עכשיו, תצביעו נגד, אבל אני חייב ללכת, אחרת אי-אפשר להגיש.
ניסן סלומינסקי: מצביעים רק על ההסתייגות?
משה גפני: רק על ההסתייגות.
משה גפני: תפילו את זה, בסדר, אנחנו מתנגדים, אבל - - -
ניסן סלומינסקי: אז, בועז, בוא, נפיל את ההסתייגות, אבל - - -
ניסן סלומינסקי: ישנה כאן הסתייגות.