GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי אור: עדיף לקחת את אותו כוח משפטי שקיים, להפנות אותו לעבירות מהותיות לפי סעיף 220.
<אלי אור: זה אומר שצריך לחשוב מדוע רשות המסים לא יכולה להשתמש באנשים האלה ולהגיש כתבי אישום מהותיים.
<אלי אור: זה חייב להיות רק על ידי פרקליטויות.
<אלי אור: הרושם שלי, כאחד שהופיע כסנגור ציבורי בבתי משפט, הוא שהתיקים האלה מגיעים מאוחר מאוד לבית המשפט.
<אלי אור: אני בטוח שאם לאבי הייתה בחצר יחידת תביעות ארצית והוא יכול היה לכוון חלק לפרקליטות וחלק לשם, כמו שעושים במע"מ, העניין היה הרבה יותר פשוט.
<אלי אור: אני יכול להגיד לכם שמבחינה גיאוגרפית משתלם להיות עבריין בצפון הארץ או בדרום הארץ, כי שם המצב עוד יותר קשה.
<אלי אור: ככל שאתה מתקרב לכיוון של עפולה, חדרה ונצרת, אף אחד לא יגיע אליך.
<אלי אור: כנ"ל גם בדרום הארץ.
<אלי אור: צריך להשתמש בחוק העבירות המינהליות, להפנות את כל כוח האדם לעבירות המהותיות כדי להגיע אליהן בזמן.
<אלי אור: רשות המסים מסוגלת לעשות את זה אם יהיה לה תוספת של כוח אדם.
<אלי אור: אי אפשר לעבוד ברשות המסים כמו שעבדנו עשרות שנים אחורה.
<אלי אור: צריך גם איזה שהוא שינוי תפישה מבחינת תהליכי הזרימה.
<אלי אור: כוח אדם צריך לעבוד בצורה אחרת.
<אלי אור: מה שהיה טוב בשנות ה-50 לא טוב היום.
<אלי אור: המבנה של רשות המסים צריך לעבור בחינה מחדש.
<אלי אור: המבנה עובד בדיוק כמו בשנות ה-70 וה-80.
<אלי אור: אין שום שינוי בתהליכי הזרימה.
<אלי אור: זה אמצעים, כוח אדם.
<אלי אור: צריך לטפל בעבירות הקלות יחסית של אי הגשת דוח, אי הגשת הצהרת הון, אי העברת ניכויים, אי תשלום מע"מ, בעיקר באמצעות חוק העבירות המינהליות, ולהפנות את כל כוח האדם לעבירות המהותיות.
<ערן יעקב: רשות המסים יצאה עכשיו במכרז לחברה שתלווה אותה כדי לבחון תהליכים, לראות מה אפשר לשפר וניתן, כמובן בשיתוף עם אגף התקציבים.
אלעזר שטרן: שהוא מממן.
<ערן יעקב: מעבר למממן הוא גם לקח את זה כפרויקטור, כמשהו שהם מאמינים שנכון לבחון ולראות.
<ערן יעקב: התהליכים הם הרבה שנים.
אלעזר שטרן: אם כולם צועקים כל כך על הבעיה של כוח אדם מול התפוקה, למה הדברים האלה ככה תקועים?
<ניר רמסל: אני רוצה לתקן טיפה.
<ניר רמסל: אני לא הולך להתנגד לאף אמירה כלשהי של מי מהצדדים, אני רק אתקן טיפה את הנתונים.
<ניר רמסל: רשות המסים לא קיבלה 300 תקנים בשנה האחרונה, היא קיבלה מעל 600 תקנים בשנתיים האחרונות.
<ניר רמסל: לרשות שמקבלת כל כך הרבה תוספת משאבים צריכים לתת טיפה זמן להכניס את המשאבים, לתת טיפה זמן להתחיל לפעול.
<ניר רמסל: כמו שנאמר פה, ההכשרה של כוח אדם ברשות המסים זה משהו שלוקח זמן.
<ניר רמסל: אני מניח שבשנה הקרובה – לדעתי ערן יגבה אותי וגם זאב - אנחנו נתחיל לראות תוצרים.
<ניר רמסל: להגדיל את תקני כוח האדם של רשות המסים באופן שנוכל לעשות ביקורות על כלל התיקים זה לא אפשרי ולא יקרה.
<ניר רמסל: אני לא רוצה להיכנס למספרים ולאחוזים.
<ניר רמסל: התקנים שניתנים לרשות המיסים צריכים להינתן תוך כדי ראייה כוללת של כלל התקציב וכלל התקנים שניתנים במדינה במהלך כל תקציב.
<ניר רמסל: דובר על ייעוץ משפטי.
<ניר רמסל: אם אנחנו נותנים עכשיו עשרות תקנים לייעוץ משפטי ברשות המסים, אנחנו לא יכולים לתת רק לרשות המסים.
<ניר רמסל: אלה דברים שכוללים את הנהלת בתי המשפט, את משרד המשפטים.
<ניר רמסל: אלה דברים שמגדילים את כל השרשרת.
<ניר רמסל: זה משהו שחייב להיעשות בראייה כוללת, לא בנקודתי.
אלעזר שטרן: ניר, זאת השאלה.
אלעזר שטרן: אני מסכים איתך לגבי השרשרת, לגבי ההסתכלות על כוח האדם.
אלעזר שטרן: שמעת כאן שהבעיה של ההכשרה היא לא רק של העובדים ברשות המסים אלא גם שהשופטים יבינו בדברים האלה.
<ניר רמסל: זה נעשה.
אלעזר שטרן: להבדיל מדברים אחרים שלא חוזרים לאגף התקציבים, אלה דברים שחוזרים לאגף התקציבים.
אלעזר שטרן: אתה תקבל יותר ממה שאתה צריך לתת.
אלעזר שטרן: איפה הבעיה כאן?
אלעזר שטרן: אתה אומר: אנחנו מבינים את זה באגף התקציבים, אנחנו נותנים את התקנים למשרד המשפטים ולמי שתגידו.
אלעזר שטרן: אגב, נשמח לראות פה איזה גרף צמיחה בתוך הסיפור הזה.
<ניר רמסל: גרף של רשות המסים?
אלעזר שטרן: לא, של מה שאתה קורה המערכת שמטפלת.
אלעזר שטרן: כמובן שזה קודם כל רשות המסים.
<ניר רמסל: אני יכול לתת לך מספר דוגמאות.
<ניר רמסל: יש רפורמה בבתי משפט שמבוצעת עכשיו ונבחנת.
<ניר רמסל: יש שופטי מסים שניתנים בשביל לטפל בתיקי מס.
<ניר רמסל: יש בחינה כוללת של כל תהליכי העבודה ברשות המסים.
<ניר רמסל: זה לאו דווקא תקני כוח אדם של לבוא ולהסתכל על תיק ספציפי.
<ניר רמסל: זו בחינה כוללת.
<ניר רמסל: זה מהלך מאוד גדול.
אלעזר שטרן: זה גם.
<ניר רמסל: זה לאו דווקא התקן הבודד של המפקח הבודד.
<ניר רמסל: כמובן שהכל נעשה במסגרת המשאבים שהממשלה מסוגלת להקצות.
<ניר רמסל: לתת כוח אדם בשנתיים של למעלה מ-10% לרשות כמו רשות המסים זה מראה על גיבוי מאוד מאוד גדול של הממשלה.
אלעזר שטרן: הורידו להם 80%, אז נותנים להם - -
<ניר רמסל: רשות המסים חזרה מבחינת התקנים שיש לה היום לימי תפארתה מלפני 10 שנים.
מיקי לוי: ניר, אתה צודק.
<ניר רמסל: בתור מי שבנה את הגרף, תאמינו לי - -
מיקי לוי: לא ננהל את הוויכוח פה.
מיקי לוי: לא חזרנו לאותה מתכונת.
מיקי לוי: עזבו את זה כרגע, זה לא לפה.
<ניר רמסל: לא התכוונתי לפתוח ויכוח תקציבי.
אלעזר שטרן: תביאו תוצאות אחרות אם אתם חושבים שבסוף נקבל תשובות שיכניסו לנו את הוויכוח לתוך הבית.
<ניר רמסל: הוועדה יודעת טוב מאוד מה ניתן, כי בסופו של דבר אנחנו מביאים לוועדה את האישור של התקציב ותוספות כאלו ואחרות.
<ניר רמסל: בשנה שעברה אני זה שהעברתי את התקנים ואת התוספות התקציביות בוועדת הכספים.
<ניר רמסל: זה בהחלט תגבור וגיבוי מהותי, משמעותי לרשות.
<ניר רמסל: כמובן שהכל צריך להיעשות במשאבים הקיימים בממשלה.
אלעזר שטרן: בפגישה הבאה נשמח להרחיב גם על זה כיוון שהסוגיה הזאת עלתה פה כחוט השני.
<זאב פורת: בכל משוואה תראו שתוספת העוסקים מידי שנה היא של 2.5% נטו.
<זאב פורת: אני מדבר על למעלה מ-20 שנה.
<זאב פורת: כל שנה נפתחים 10% חדשים, קרי 50 אלף מתוך 500 אלף, ונסגרים כ-37 אלף.
<זאב פורת: תוספת של 13 אלף נטו מידי שנה בשנה.
<זאב פורת: כשאתה מסתכל על הגרף של כוח האדם אתה רואה ב-10 השנים האחרונות עלייה במספר העסקים, לא יעזור כלום.
אלעזר שטרן: חלק מהדיון הבא ייוחד בדיוק להצגת הנתונים האלה.
<עודד סלומי: פרסמנו דוח לפני כשנה שמודד את הכלכלה השחורה בישראל.
<עודד סלומי: זה במסגרת פרויקט הרבה יותר גדול.
<עודד סלומי: בדקנו את הכלכלה השחורה ב-30 מדינות כבר 3 פעמים.
<עודד סלומי: בפעם האחרונה כללנו גם את ישראל.
<עודד סלומי: כל פעם אנחנו מגיעים למסקנה שיש קורלציה ברורה בין מחזורי מזומן במשק מסוים לגודל של כלכלה שחורה.
<עודד סלומי: כמה שיש יותר מזומן, כך יש כלכלה שחורה יותר גדולה.
<עודד סלומי: ככל שאפשר להגדיל את מספר התשלומים האלקטרוניים במדינה, כך הכלכלה השחורה יורדת.
<עודד סלומי: תשלומים אלקטרוניים זה גם כרטיסי חיוב, כמו ויזה ומאסטר קארד, וזה גם העברות בנקאיות וצ'יקים.
מיקי לוי: אתה יכול להסביר לי למה - - צריך לקחת מעכשיו שנה שלמה ולא 3 חודשים?
מיקי לוי: כבר החלטנו, אבל מפה מתחילים להסביר לי שזה שנים ותכנון.
מיקי לוי: בארצות הברית דקה וחצי זה לקח.
<עודד סלומי: אנחנו לא מכירים אף מדינה שזה לקח דקה וחצי.
מיקי לוי: אני מגזים.
מיקי לוי: למה שנה?
<עודד סלומי: זה נורא תלוי במערכות.
<עודד סלומי: אנחנו לא מנהלים את המערכות של ההנפקה לצרכנים, אנחנו עובדים מול הבנקים מאחור.
<עודד סלומי: הכנו דוח עב כרס.
מיקי לוי: הוא אצלי.
מיקי לוי: פגשתי אותך ביום שישי ואת סמנכ"ל ויזה אירופה בתל-אביב.
מיקי לוי: היה מעניין.
<עודד סלומי: תודה שהגעת.
<עודד סלומי: זה דוח נוסף שהגשנו לפני כמה שבועות.
<עודד סלומי: אחת מההמלצות היא להתקדם לאט, מפני שהרבה פעמים אנחנו רואים שכשזזים מהר מידי לוקח הרבה יותר זמן לתקן אחר כך את הטעויות.
<עודד סלומי: רציתי ללכת לצד החיובי רגע.
<עודד סלומי: שתי המלצות יש לנו כדי לצמצם מחזורי מזומנים.
<עודד סלומי: אלה דברים שאולי לא חשבנו עליהם בעבר.
<עודד סלומי: לאחד מהדברים אנחנו קוראים cash free zones, שאלה מתחמים ללא מזומן שלממשלה יש הרבה מאוד השפעה עליהם.
<עודד סלומי: דברים כמו קמפוסים, בתי חולים, אצטדיונים ואירועים בחוץ, כמו פסטיבל האוכל ודברים כאלה.
<עודד סלומי: בכל המקומות האלה יש המון מזומנים.
<עודד סלומי: לממשלה יש אפשרות להוביל יוזמה שכל מי שמקבל תשלומים באותם אזורים עושה את זה ללא מזומן, אחרת הוא לא משתתף.
<עודד סלומי: בכך נותנים דוגמא לשאר השוק שזה אפשרי.
<עודד סלומי: יוצאים משם הרבה מאוד דברים חיובים שממשיכים הרבה שנים.
<עודד סלומי: הממשלה מקבלת בעצמה, כמו בית עסק, הכי הרבה תשלומים מכל הגופים במשק.
<עודד סלומי: ככל שהממשלה יכולה לעודד תשלום בשיטות אלקטרוניות, כך היא תצמצם את מחזורי המזומן במשק ותעזור לצמצם את הכלכלה השחורה.
<דוד גולדברג: שני נתונים.
<דוד גולדברג: 19% או 18% מהנישומים משלמים 75% מהמסים במדינת ישראל.
<יהודה שפר: זה ההון הלבן, לא ההון השחור.
<דוד גולדברג: זה מחריד איזה חלק מהאוכלוסייה נושא בנטל הענק של תשלומי המסים משום שאנחנו לא מגיעים למקום האחר.
<דוד גולדברג: מילה אחת לאגף תקציבים.
<דוד גולדברג: אני עוסק המון במימון.
<דוד גולדברג: אפשר להראות שאם לוקחים עובד רלוונטי לרשות המסים, התשואה שלו אחרי שאתה משקיע היא ענקית.
<דוד גולדברג: אם היו מציעים לי: קח עובד רלוונטי, תכשיר אותו, תעשה איתו הסכם לטווח ארוך, הייתי עושה תשואה ענקית.
<דוד גולדברג: לא צריך לחשוב במונחים של 120, 130, צריך לעשות ישיבה מה הם הצרכים בשביל להגיע ליום אחר, כאשר אז לבוא ולומר: שנתיים משקיעים, שלוש שנים משקיעים, ב-5 השנים הבאות אנחנו קוצרים.
<דוד גולדברג: אני חושב שזה יהיה נכון.
אלעזר שטרן: הגופים שהשתתפו פה יקבלו סיכום של הרעיונות ויקבלו את השאלות שיש לנו על מנת לפתוח את הדיון הבא.
אלעזר שטרן: אני לא רוצה לחזור עליהם, רשמנו הכל.
אלעזר שטרן: מה שברור לכולנו זה גודל האתגר, כאשר יותר מכך זו החשיבות שמונחת לפתחנו.
אלעזר שטרן: נשתדל לשים לדברים האלה גם לוחות זמנים.
ניסן סלומינסקי: הנושא שלנו הוא נכי צה"ל, בנושא החשמל.
ניסן סלומינסקי: אני מקבל אתכם בברכה.
ניסן סלומינסקי: זה נושא שני שאנחנו מטפלים בו, ואני אחזור שוב על הדברים שאמרתי בזמנו.
ניסן סלומינסקי: הופתעתי, ואני מניח שרוב אזרחי מדינת ישראל היו מופתעים כמוני.
ניסן סלומינסקי: הייתי בטוח שמדינת ישראל יודעת להוקיר ולהכיר את נכי צה"ל.
ניסן סלומינסקי: כמובן שגם נכים רגילים, אם אפשר להגיד את המילה הזאת בכלל, זכאים, וטוב שהמדינה נותנת להם הטבות.
ניסן סלומינסקי: גם ככה יש להם מספיק סבל, וטוב שהמדינה נותנת להם הנחות בהרבה מאוד תחומים, כמו מים וחשמל ודברים נוספים שנגיע אליהם.
ניסן סלומינסקי: אבל הייתי בטוח לתומי שאם נכה רגיל מקבל את זה, אז נכה צה"ל בוודאי שיקבל את זה.
ניסן סלומינסקי: כי נכה צה"ל הוא נכה, והוא גם עשה את זה כשהוא מסר את נפשו במלחמה לשמור על המדינה, על הארץ, עלינו התושבים.
ניסן סלומינסקי: זו מסירות נפש עצומה, שבגינה אנחנו חייבים להם.
ניסן סלומינסקי: אנחנו, החיים, חייבים להם את חיינו, והמדינה חייבת להם.
ניסן סלומינסקי: הייתי בטוח שעל אחת כמה וכמה שאת אותן הטבות יקבלו גם נכי צה"ל.
ניסן סלומינסקי: ביקשו להיפגש אתי נציגי נכי צה"ל, נפגשתי אתם ולא האמנתי למה ששמעתי.
ניסן סלומינסקי: בדקתי את זה, והתברר שאכן זה נכון.
ניסן סלומינסקי: אכן יש דיסקט של הביטוח הלאומי, וכל מי שמופיע על הדיסקט הזה יש לו סדרת הנחות שהוא מקבל, וזה בצדק וזה מגיע והלוואי שאפשר היה לתת יותר.
ניסן סלומינסקי: אבל זהו.
ניסן סלומינסקי: נכי צה"ל לא נמצאים בדיסקט הזה, הם נמצאים במשרד הביטחון, אז ממילא יבש.
ניסן סלומינסקי: אתם לא על הדיסקט – אתם לא מקבלים את ההנחות.
ניסן סלומינסקי: זה דבר שקשה לדמיין אותו אפילו, ולכן קיבלנו על עצמנו שאנחנו נטפל בנושא הזה שלב אחר שלב.
ניסן סלומינסקי: לפני תקופה מסוימת טיפלנו בנושא של ההנחות במים, ואכן הדברים סוכמו בוועדה עם המשרדים הרלוונטיים וההטבה הזאת חלה היום גם על נכי צה"ל.
ניסן סלומינסקי: הפרק השני זה הנושא של החשמל.
ניסן סלומינסקי: מתברר שעל-פי חוק, נכה זכאי להנחה של 127 שקלים לחודש.
ניסן סלומינסקי: החשבון הוא בדרך כלל דו-חודשי, אז בחשבון הם זכאים להנחה של 255 שקלים.
ניסן סלומינסקי: ההנחה הזאת ניתנת לנכים שנמצאים על הדיסקט של הביטוח הלאומי ולא לנכי צה"ל.
ניסן סלומינסקי: מצד שני, החוק אומר שחברת חשמל חייבת להפריש 1.5% מרווחיה או מהמחזור לטובת הנושא הזה של ההנחות.
ניסן סלומינסקי: ממה שאני יודע מדיבורים שהיו לי לפני כן, בסעיף הזה יש כ-70 מיליון שקל שלא מנוצלים.
ניסן סלומינסקי: תגידו עוד מעט כמה כסף זה 1.5%.
ניסן סלומינסקי: אז אם נניח זה 150 מיליון, מנוצל מזה החלק שמנוצל לטובת כלל הנכים, ונשארו 70 מיליון שלא מנוצלים.
ניסן סלומינסקי: מצד אחד יש כאן נכי צה"ל שלא מקבלים, שזה לא יעלה על הדעת.
ניסן סלומינסקי: מצד שני הכסף נמצא.
ניסן סלומינסקי: מה שצריך לעשות זה לחבר את זה ולהגיד מזל טוב.
ניסן סלומינסקי: זאת הפתיחה, ולא נזוז מזה עד שנגיע לסיכום.
ניסן סלומינסקי: אני מקווה שנוכל לעשות את הסיכום הזה עכשיו, קצר ומהר.
ניסן סלומינסקי: אם לא, נצטרך להשקיע עוד קצת זמן, אבל בסוף נגיע לסיכום הזה.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שתהיה לכם תשובה חיובית בעניין, ואחר כך נמשיך הלאה עד שנכסה את הדבר הנורא הזה, את החוסר הזה, שאני מניח שהוא בגלל אי תשומת לב, כדי לדון את כולם לכף זכות.
ניסן סלומינסקי: נבקש אינפורמציה מחברת החשמל.
<אורן הלמן: כמו שאמרת, היושב-ראש, מדובר על תשע קבוצות אוכלוסייה כרגע שמקבלות הטבות והנחות.
ניסן סלומינסקי: כולם סוג של נכים?
<אורן הלמן: יש הבטחת הכנסה, ניצולי שואה.
ניסן סלומינסקי: דבר רק על הנכים.
<אורן הלמן: יש ילדים נכים, זקנה לנכות והאנשים בהבטחת הכנסה.
<אורן הלמן: אלה שלוש קבוצות האוכלוסיות של אנשים עם מוגבלויות שמקבלים.
ניסן סלומינסקי: סדר גודל של ההנחה זה המספרים שאמרתי?
<רון סימאני: זה 200 קילו ואט על כל חשבון.
<רון סימאני: בערך 127 שקלים, תלוי במחיר החשמל.
ניסן סלומינסקי: מה החוק מחייב אתכם?
<רון סימאני: לזכות את הלקוח ב-200 קילו ואט.
ניסן סלומינסקי: כמה אתם צריכים מהסך הכול?
ניסן סלומינסקי: מה מחיר הקופה שיש לכם לצורך הנושא?
<רון סימאני: ברבעון הראשון של 2014, וזה גם מה שהוגש לרשות לשירותים ציבוריים וחשמל, החזרנו ללקוחות בתשע הקבוצות 63 מיליון שקל.
ניסן סלומינסקי: החוק הרי אומר כמה כסף צריך להיות מופרש לצורך הנושא.
ניסן סלומינסקי: זה 1.5%, נכון?
<שניר ניב: 1.5% זה כמעט 400 מיליון שקלים בשנה ללא מע"מ.
<שניר ניב: אתן קצת רקע.
<שניר ניב: בשנת 2007 תוקן חוק משק החשמל, כך שאפשר לכלול בו תשלום חשמל מופחת עבור קבוצת זכאים.
<שניר ניב: זה אומר 50% על תעריף ביתי של 400 הקוט"ש הראשונים, שזה בערך 125 שקלים לחודש למשק בית.
<שניר ניב: הצריכה הביתית הממוצעת היא מעל, בדרך כלל מגיעים לכל ההטבה הזאת.
<שניר ניב: שר התשתיות הלאומיות, בהתייעצות עם שר הרווחה ובהסכמת שר האוצר, יכול לקבוע את הקבוצות שזכאיות לכך.
<שניר ניב: מאז שחל התיקון בחוק, יש תשע קבוצות, כפי שצוינו.
<שניר ניב: הגג של ההנחה המסובסדת הוא 1.5% מסך התשלומים של חשמל במדינת ישראל.
<שניר ניב: זה לא כסף שקיים כרגע בחברת חשמל.
<שניר ניב: חברת חשמל מעבירה בסוף השנה את סך התעריף החברתי, הסבסוד שהושת על כלל צרכני החשמל במשק, ורשות החשמל מכירה בכך בתעריף ומחזירה את הכסף לחברת חשמל.
<שניר ניב: סך התשלומים, כפי שאמרתי קודם, מ-2013, הגיעו ל-240 מיליון שקלים ללא מע"מ, שזה מגיע בערך ל-1% מסך התשלומים בחשמל.
<שניר ניב: צריך להבין וחשוב להבין: תעריף החשמל כיום בישראל הגיע לשיא של כל הזמנים.
<שניר ניב: הכנסה של עוד קבוצות לתעריף תגרום לעליית התעריף.
<שניר ניב: זאת אומרת, אין איזשהו בנק של כסף שכרגע לא מנצלים אותו.
<שניר ניב: יש גג שעל-פי חוק אי-אפשר לעבור אותו.
ניסן סלומינסקי: כמה מתוך זה יוצא לאותן קבוצות?
<שניר ניב: כפי שציינתי קודם, בשנת 2013 סך התשלומים הגיעו ל-240 מיליון שקלים ללא מע"מ בשנה.
<שניר ניב: עוד שש קבוצות נוספו רק ב-2012.
ניסן סלומינסקי: כמה זה 1.5%?
<שניר ניב: כמעט 380 מיליון.
<שניר ניב: אנחנו לא יודעים את זה, כי כל שנה המיצוי קצת משתנה.
ניסן סלומינסקי: כלומר, יש לכם כאן 140 מיליון.
<שניר ניב: כן.
<שניר ניב: אבל חשוב להבין שהם יושתו על כלל צרכני החשמל בישראל.
<שניר ניב: הכסף הזה עדיין לא הושת.
ניסן סלומינסקי: אם המדינה קבעה 1.5%, אז יש לכם 140 מיליון שקל שנמצאים, שהמדינה קבעה שזה יכול ללכת לטובת קבוצות, שהוא לא מנוצל.
<שניר ניב: שיובילו לעלייה של תעריף החשמל.
<שניר ניב: זה לא שזה לא מנוצל, זה לא קיים בכלל ולא מכירים בזה כרגע.
<שניר ניב: יש גג להטבה הזאת, לסבסוד, והסבסוד כרגע עומד בערך על 1%.
<שניר ניב: אסור לעבור 1.5% על-פי חוק משק החשמל.
<שניר ניב: הכסף הזה לא קיים כרגע בחברת החשמל.
ניסן סלומינסקי: גם אם לא תיתן לאף אחת מהקבוצות הכסף לא קיים, מה זה שייך?
<שניר ניב: כי התעריף יעלה אם תכניס עוד קבוצות שזכאיות לקבלת ההנחה הזאת.
ניסן סלומינסקי: אבל אם המדינה קבעה עד 1.5%, זאת אומרת המדינה לקחה בחשבון שזה מה שהיא מרגישה שצריכים לתת.
ניסן סלומינסקי: אז גם אם היינו על תשע הקבוצות מממשים את כל הסכום, הייתי דורש שתכניסו את הקבוצה הזאת גם פנימה, כי זה לא יעלה על הדעת.
ניסן סלומינסקי: כאן המצב הוא עוד יותר.
ניסן סלומינסקי: יש 140 מיליון שקל שהמדינה קבעה שכן יכולים ללכת לטובת הקבוצות האלה, שלא מנצלים אותם, והנה מצד שני יש לך קבוצה שהיא בטוח עונה ולא מקבלת.
ראובן ריבלין: יהיה אשר יהיה, אנחנו בעד הפעולה הזאת בעניין הנכים.
ראובן ריבלין: מה שאומר אגף התקציבים, שהמדינה לא אפשרה להם לחרוג מעל 1.5%, אבל גם ה-1.5% לא מתוקצב על-ידי המדינה, אלא הוא צריך להיות מושת על התעריף של חברת החשמל.
ראובן ריבלין: אני כצרכן של חברת החשמל מוכן שיעלו לי את התעריף כדי שלנכים תהיה אותה הנחה.
ראובן ריבלין: להבדיל אלף אלפי הבדלות, זה באותה חשיבות כמו ניצולי השואה.
ראובן ריבלין: יחד עם זה, האגדה כאילו המדינה נותנת לחברת החשמל – לא.
ראובן ריבלין: אומרים לחברת החשמל: אתם לא יכולים לחרוג מעבר ל-1.5%, אבל גם כשתחרגו עד 1.5% תדעו שאתם צריכים למצוא את מקורות המימון.
ניסן סלומינסקי: זה מה שהחוק גם קבע.
<שניר ניב: כרגע מי שמקבל את ההנחה בתעריף החשמל הן שלוש הקבוצות האלה.
<שניר ניב: מקבלים אותם ילדים נכים וגם קצבה לזקנה לנכים.
<שניר ניב: בגיל שלפני גיל פרישה ומעל גיל 18, רק נכים שהם סיעודיים זכאים להנחה בתעריף.
ניסן סלומינסקי: מה זה נקרא סיעודיים?
<שניר ניב: כלל האוכלוסייה של קבוצת הנכות הכללית לא הוכנסה לתוך ההנחה בתעריף נכון להיום.
ניסן סלומינסקי: מי כן מקבל?
<שניר ניב: תשע הקבוצות שציינו מתוך קבוצת הנכים.
ניסן סלומינסקי: אצל הנכים זה הולך לפי דירוג?
<שניר ניב: יש שלוש קבוצות בתוך הביטוח הלאומי.
ניסן סלומינסקי: נניח נכה ב-90% או ב-100% מקבל הנחה?
<מירב יוסף: לא, 150%.
<מירב יוסף: אני שייכת לוועדה שעזרה לקבוע בשביל השר את הקבוצות האלה.
<מירב יוסף: מה שאנחנו עשינו בזמנו, בגלל שאנחנו נמצאים במשק סגור, שזה בעצם משק החשמל וזה לא מיסוי כללי, אמרנו איך אנחנו יכולים לעזור ולזהות קבוצות שנמצאות באותו משק.
<מירב יוסף: קרי, חיפשנו נכים שכתוצאה מהנכות שלהם נזקקים לשימוש יותר בחשמל.
<מירב יוסף: אמרנו, באמצעות המבחן שערך בשבילנו הביטוח הלאומי, שאותם נכים כתוצאה מהנכות שלהם נזקקים לשימוש יותר בחשמל, וברגע שאנחנו מאפשרים להם לקבל את אותה הנחה אנחנו בעצם משפרים את המצב שלהם.
<מירב יוסף: לכן זה לא כל הקבוצה של הנכים במדינת ישראל, זו קבוצה מובחנת.
<מירב יוסף: עשינו בדיקה מבחינת מספר נכי צה"ל.
<מירב יוסף: מהמידע שאני קיבלתי, מדובר בסביבות 100,000 איש פחות או יותר.
<מירב יוסף: בזמנו גם ביטוח לאומי אמר שמדובר בקבוצה מאוד גדולה.
<מירב יוסף: בגלל שהיינו בתוך המבחן הזה, ביקשנו מהביטוח הלאומי לעשות הבחנה בתוך המשק הזה ולהגיד לנו מי מתוך הנכים שלו זקוק יותר לחשמל, ואז אפשר היה לעשות את הבחינה.
ניסן סלומינסקי: את דיברת על הביטוח הלאומי שעושה את ההבחנה לגבי נכים של ביטוח לאומי או נכי צה"ל?
<מירב יוסף: לגבי ביטוח לאומי.
<מירב יוסף: הוא עזר לנו לזהות את הקבוצה שנזקקת לשימוש כתוצאה מהנכות שלה.
ניסן סלומינסקי: כמה מתוך 100,000 הנכים הרגילים?
<מירב יוסף: 11,400 הם הנכים שנזקקים לשימוש בחשמל כתוצאה מהנכות.
<מירב יוסף: בגלל שאנחנו נמצאים במצב שאנחנו היום עומדים על 1% עבור כלל האוכלוסייה הזאת, ואם אנחנו נוסיף את כל ה-100,000 של נכי צה"ל, אנחנו נחרוג מ-1%.
<שניר ניב: נחרוג מ-1.5%.
<מירב יוסף: אני רוצה לעדכן שיש תיקון מספר 10 לחוק משק החשמל, הוא עבר בשנת 2012 בוועדת הכלכלה, ישבתי בזמנו בישיבה.
<מירב יוסף: אמרנו שם שעד 1.4% ניתן להגיע, כי פחדנו ממצבים שבהם אנחנו נחרוג מה-1.5%, והוועדה קבעה בחקיקה שאם אנחנו מגיעים ל-1.4% אנחנו מתחילים לגרוע את הקבוצות האחרונות ברשימה.
<מירב יוסף: הקבוצה האחרונה היא חיילים זכאים, חיילים בודדים, ואחר כך זה החד-הוריים של ארבעה ילדים ויותר.
ניסן סלומינסקי: לחד-הוריים עם ארבעה ילדים יש הנחה בחשמל?
<מירב יוסף: כן.
<אייל לב-ארי: או חד-הורי עם שלושה ילדים לפחות או מי שזכאי להבטחת הכנסה.
ניסן סלומינסקי: כל חד-הורי במדינה עם שלושה ילדים או ארבעה ילדים זכאי לזה?
ניסן סלומינסקי: והם יודעים את זה?
<מירב יוסף: כן, בטח.
<מירב יוסף: הם מקבלים הודעות מביטוח לאומי ומחברת החשמל.
<מירב יוסף: המשמעות היא שאם נגיע ל-1.4% כתוצאה מהוספה לא מאוזנת של כמות נכים, אנחנו עלולים לפגוע בקבוצות אחרות, בגלל תיקון מספר 10.
<מירב יוסף: אז צריך לשים לב מה עושים כדי לאזן בין הזכויות.
ניסן סלומינסקי: את מציעה לקבל החלטה, שלא יהיו יותר נכי צה"ל.
<מירב יוסף: לא.
<מירב יוסף: לאבחן מתוך הקבוצה הגדולה מאוד של נכי צה"ל את אלה שנזקקים לשימוש בחשמל.
ניסן סלומינסקי: איך עושים את ההבחנה הזאת?
<מירב יוסף: צה"ל או משרד הביטחון.
<מירב יוסף: אני בטוחה שיש להם הנתונים.
ראובן ריבלין: לא הגעתם אלינו עם דבר מוסכם?
ניסן סלומינסקי: מיד נשמע.
ניסן סלומינסקי: אני בטוח שהדבר מוסכם שכן, אלא שהם אומרים שצריך להחיל את זה על אותו מקביל של הנכים הרגילים.
ניסן סלומינסקי: משרד הביטחון, בבקשה.
<שי בכר: אני רוצה לעדכן את המספרים שציינת, שאנחנו הגענו יחד עם ארגון נכי צה"ל להחלטה שהזכאים אצלנו עומדים על סך של 21,000.
<שי בכר: אלה זכאים רק מ-30% ומעלה, שהם זכאים יותר קשים אצלנו במערכת.
ניסן סלומינסקי: כמה זה 21,000 כפול 127 כפול 12?
<אורן משה: 31 מיליון.
ניסן סלומינסקי: בכמה זה משנה את האחוז?
<מירב יוסף: עוד שתי עשיריות האחוז, פחות או יותר.
ניסן סלומינסקי: אז אין בעיה עם זה, נכון?
<שניר ניב: אני רק אציין שבתעריף המים, אדוני היושב-ראש, שהתייחסת אליו קודם, צוין על-פי חוק שנכות של 50% לפחות לפי החוק נותנת זכאות מתוך קבוצת נכי צה"ל.
<שניר ניב: הנוסח הוא: צרכן הזכאי לגמלה לפי חוק הנכים תגמולים ושיקום שנקבעה לו נכות בשיעור של 50% לפי החוק, מקבל תגמול.
<עידן קלימן: אני מנהל האגף המשפטי בארגון נכי צה"ל, שמכיל 50,000 חברים מתוך 60,000 נכי צה"ל, לא 100,000.
<עידן קלימן: לי קצת חורה שניהלו דיון על משהו מאוד רציני עם גופים רציניים כמו חברת החשמל ולא פנו למשרד הביטחון, לא פנו לארגון נכי צה"ל שהוא הארגון היציג היחיד על-פי חוק.
<עידן קלימן: אמרת משפט מאוד יפה, שאתם דנתם סביב העניין של אנשים שנדרשים להנחה עקב נכותם.
<מירב יוסף: אמרתי אנשים שנדרשים לשימוש בחשמל כתוצאה מנכותם.
ניסן סלומינסקי: בוא נצא מהפינות של הדקדוקים, אנחנו רוצים להתקדם.
<עידן קלימן: לאורך כל הגישה אלינו במתן ההנחות, מעבר לעובדה המחפירה של מה שציינת לפני כן, יש פה שני דברים.
<עידן קלימן: האחד, התפיסה הזאת שאנחנו נתקלים בה מצד משרד האוצר וגורמים אחרים היא תפיסה שגויה, שהנכים שלנו הם עשירים גדולים.
<שניר ניב: זה לא נאמר אפילו פעם אחת.
<עידן קלימן: לא אתה, אבל נאמר לי על-ידי החבר'ה שלך כשהיה הדיון בנושא המים.
<עידן קלימן: לא הכירו בעובדה שיש אצלנו אנשים שמקבלים השלמת הכנסה, אנשים שלא יכולים לעבוד כלל עקב נכותם.
<עידן קלימן: אותי באופן אישי זה זעזע, ואני פה להעיד בפני אדוני ובפניכם על מצב נכי צה"ל היום.
<עידן קלימן: אם אתה ממשרד האוצר אתה מודע לעובדה שתגמולי הנכים הוקפאו משנת 2006 ושאין הצמדה ושיש שחיקה אדירה בנושא של הנכים.
ראובן ריבלין: למה המים שונה מהחשמל?
<עידן קלימן: לא שונה.
<עידן קלימן: הדבר היחיד ששונה פה, וזה ההבדל בין ביטוח לאומי לנכי צה"ל, ולכן התעקשנו על 30% - אנשים פה חייבים לדעת שכדי לקבל אחוזי נכות ממשרד הביטחון זו נכות הרבה יותר קשה מאשר במקבילה לביטוח לאומי.
ראובן ריבלין: הקריטריונים הרבה יותר מחמירים.
<עידן קלימן: יפה אמר אדוני.
<עידן קלימן: כשאנחנו קבענו את הרף של 30%, מדובר פה על חבר'ה שהם הלומי קרב שהם ערים כל הלילה, מדובר פה על אנשים שסובלים מפגיעות אורתופדיות קשות ופגיעות נוירולוגיות קשות.
<עידן קלימן: רק לסבר את אוזנך, אדם אצלנו שהוא 30% פגיעה נוירולוגית זה כבר אדם עם קביים שנזקק לרכב רפואי.
<עידן קלימן: זה אדם שהשימוש שלו בחשמל הוא פי שניים או פי שלושה מאזרח רגיל, רק בתפקוד היום-יומי שלו בתוך הבית.
ראובן ריבלין: האם אני מבין שאתה מסכים שהקריטריון לגבי מים יישאר על 50%?
ראובן ריבלין: אני לא רוצה ליצור תקדימים לגבי האוצר, כי על זה לא דנו.
ראובן ריבלין: אנחנו דנים על החשמל.
ראובן ריבלין: אני מבקש ממך לא לערב את נושא המים, כי הוא אמר לנו את המים כדי לומר שהם בעניין חשמל מקבלים את טענת משרד הביטחון ומייחדים את החשמל לעומת המים לגבי הצרכים.
ראובן ריבלין: אני מציע לך לא להיכנס לעניין המים כרגע, כי אני יודע מה יהיה השלב הבא.
ניסן סלומינסקי: דיברנו כרגע לפי מה שמשרד הביטחון אומר על כ-21,000 נכים שאותם צריכים להכניס למסגרת של ההנחות.
ניסן סלומינסקי: יש גם הכסף המיועד, וזה גם כמעט לא ישפיע על הציבור הרחב.
ניסן סלומינסקי: תעשו חשבון כמה כתוצאה מזה כל אחד יצטרך לשלם, אני חושב שזה יהיה אגורות.
ניסן סלומינסקי: כך שזה לא רלוונטי בכלל.
ניסן סלומינסקי: האם יש לכם מנדט לסגור את זה?
<שניר ניב: כמו שציינתי, לפי חוק משק החשמל שר התשתיות הלאומיות הוא זה שקבוע, בהסכמת שר האוצר.
<שניר ניב: אני לא יודע מה עמדת משרד התשתיות.
ניסן סלומינסקי: משרד התשתיות, בבקשה.
<איגור סטפנסקי: אנחנו קיבלנו את הפנייה ואנחנו בוחנים ובודקים את הנושא הזה.
<איגור סטפנסקי: זה נושא חשוב, רגיש.
ניסן סלומינסקי: מה זה עוזר לנו שאתם בודקים?
<איגור סטפנסקי: אולי להיום זה לא עוזר, אבל צריך לבדוק אותו לפני היציאה גם מהיבטים משפטיים.
<איגור סטפנסקי: משרד האוצר אמר לגבי חוק משק החשמל.
<איגור סטפנסקי: אם אתם תיכנסו לחוק משק החשמל, ועורך הדין שלנו יכול לפרט יותר, זה לא בדיוק פשוט להכניס עוד תשע קטגוריות לרשימה.
ניסן סלומינסקי: מאיזו בחינה זה לא פשוט?
<איגור סטפנסקי: צריך לשנות את הרשימה לפי חוק.
ניסן סלומינסקי: אחרי שנקבל החלטה, בוודאי שתעשו את החלק הפרוצדוראלי.
ניסן סלומינסקי: אני שואל למה זה לא פשוט מבחינת לקבל החלטה.
<איגור סטפנסקי: מכיוון שבכדי לקבל את ההחלטה צריך לדעת את כל הנתונים, ההתפלגויות.
ניסן סלומינסקי: איזה נתונים למשל?
ניסן סלומינסקי: שמענו עכשיו שמתוך כ-50,000 יש לנו 21,000 שלגביהם מדובר, שהם עונים על הקריטריונים, שהם צורכים גם יותר חשמל וכל הדברים האחרים.
ניסן סלומינסקי: מבחינת כסף גם שמענו את הנתונים מה יש.
ניסן סלומינסקי: אם כך אילו עוד נתונים חסרים לכם כדי לקבל החלטה?
<איגור סטפנסקי: לגבי ה-21,000, לפני דקה מרשות החשמל קיבלנו את המספר 11,000.
<איגור סטפנסקי: פתאום משרד הביטחון אמר: לא, 21,000.
ניסן סלומינסקי: לא, ה-11,000 שהיא דיברה עליהם היו מהביטוח הלאומי.
ניסן סלומינסקי: היא נמצאת כאן.
ניסן סלומינסקי: היא אמרה שמתוך ה-100,000 שיש ברשימה של הביטוח הלאומי, הביטוח הלאומי עשה עבודה ומצא 11,100 שהם זכאים, שיש להם שימוש מוגבר בחשמל והם הרשימה מבחינת הביטוח הלאומי.
ניסן סלומינסקי: משרד הביטחון מדבר על נכי צה"ל, והוא אומר שבבדיקה של נכי צה"ל, נכה צה"ל שנמצא ב-30% ומעלה, יש לו צורך מוגבר מאוד בחשמל.
ניסן סלומינסקי: זו האוכלוסייה הנוספת שצריכים להוסיף אותה.
ניסן סלומינסקי: אז אם עכשיו יש לנו כל הנתונים, מה עוד חסר לכם?
<איגור סטפנסקי: מה שאנחנו הבנו מהדברים של מירב, שהייתה ודעה ובחנה את הנושא והחליטו שזה 11,000, נכים שצריכים בגלל הנכות שלהם יותר חשמל, כי זה הקריטריון.
ניסן סלומינסקי: של הביטוח הלאומי.
<איגור סטפנסקי: על מה מדבר משרד הביטחון?
<איגור סטפנסקי: לא על הקריטריון הזה.
<איגור סטפנסקי: לקחו רק את ה-30%.