GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלכס ויז'ניצר: זה מפתח-תקווה, כולל דרום תל-אביב.
<יפעת פדן: ראשון לציון, בת-ים, תל-אביב יפו.
<יפעת פדן: ראשון לציון זאת הארכה עתידית במשה דיין.
<יפעת פדן: הוא עובר דרך בת-ים, תל-אביב, רמת-גן, גבול גבעתיים, בני-ברק ופתח-תקווה.
ראובן ריבלין: זה הכול מעל הקרקע או תת קרקעי?
<טוני בורצ'ל: הקו יהיה תת קרקעי לאורך 10 קילומטר בחלק המרכזי של תל-אביב, רמת-גן ו ובני ברק והיתר מעל הקרקע.
<טוני בורצ'ל: הנקודות החשובות הם לוח הזמנים, כפי שאמר היו"ר, ולמדתי את זה באופן מעמיק, ההתחייבות היא לפתיחת הקו האדום באוקטובר 2021.
<טוני בורצ'ל: התקציב נבדק ואושר בסכום של 14.6 מיליארד שקלים במחירים של 2012.
<טוני בורצ'ל: אנחנו בודקים דרכים לשפר את התקציב ולוח הזמנים.
<טוני בורצ'ל: כמו שאתם רואים, הרבה בנייה כבר נעשתה.
<טוני בורצ'ל: אני יכול לומר בכנות שאף פעם לא הגעתי לפרויקט שבו נעשו כל-כך הרבה הכנות טובות.
<טוני בורצ'ל: בסיס התמיכה מוכן, מיקום התחנות מוכן, שטח האדמה הוכן, הסטנו תשתיות שונות בהתאם לצרכים.
<טוני בורצ'ל: זוהי עבודת הכנה מאוד טובה.
<טוני בורצ'ל: אנחנו זקוקים ל-2-3 3 שנים כדי לוודא שכאשר הפרויקט יסתיים הוא יהיה בטוח, אמין ומודרני.
<אודי לרמן: רשימת הפרויקטים שטוני דיבר עליהם וכל הסטת התשתיות נמצאים פה בפניכם.
<אודי לרמן: אנחנו עבדנו לאורך הקו האדום מפתח תקווה עד בת-ים.
<אודי לרמן: הסטת התשתיות האלה נעשו ברובם ב-6-7 שנים האחרונות.
<אודי לרמן: כמעט 1.5 מיליארד שקלים בוצעו בהסטות תשתיות בכל הערים ולכל אורך הדרך, מה שמבטיח שברגע שייכנס הקבלן הבא בתור שיקים את הרכבת הקלה בכל הקטע העילי, לא יהיו לו הפרעות מתשתיות במרבית תוואי הדרך.
<אודי לרמן: עבדנו בשיתוף פעולה עם כל הרשויות, גם בבני ברק, גם בתל-אביב וגם בבת-ים.
גילה גמליאל: כל זה ארך 7 שנים?
<אודי לרמן: כן.
<אודי לרמן: פינוי תשתיות התחיל ב-6-7 שנים האחרונות.
<אודי לרמן: סיימנו 95% מהתשתיות בכל המקטע העילי.
<אודי לרמן: גמרנו אותם.
<אודי לרמן: אני אראה לכם מספר פרויקטים שבהם סיימנו את העבודה.
<אודי לרמן: זה אזור מול בית חולים בלינסון.
<אודי לרמן: פירקנו את גשר הפרסה.
<אודי לרמן: פה זאת הדמיה של מעבר תת קרקעי לרכבת בין בית חולים בלינסון לבין הקניון של פתח-תקווה.
<אודי לרמן: 3 שנים לקחה הבנייה עצמה וכך נראה הפרויקט כשגמרנו אותו.
<אודי לרמן: בנינו מתחם תחבורתי מול בית חולים בלינסון והבנייה הסתיימה.
<אודי לרמן: חירבנו את כל שדרות ירושלים מקצה לקצה ופינינו את כל התשתיות ואתם רואים כאן הכנות לעבודות.
<אודי לרמן: החלפנו קווי מים, קווי חשמל, קווי תקשורת.
<אודי לרמן: עבדנו לילות כימים.
<אודי לרמן: חסמנו את השדרה מצד לצד.
<אודי לרמן: עשינו מנהרת תשתיות עבור חברת חשמל על-מנת שכל קווי החשמל מעל שדרות ירושלים ירדו מתחת לאדמה.
<אודי לרמן: רואים פה את כל העבודות.
<אודי לרמן: עבדנו בשיתוף פעולה מלא עם כל התושבים ועם כל הוועדים ולא היתה נגדנו הפגנה אחת משך כל העבודות האלה.
<אודי לרמן: חירבנו למעשה את כל הרחוב.
<אודי לרמן: בסופו של דבר גמרנו את העבודה וכך היא נראית גמורה ומוכנה.
<אודי לרמן: כאשר יגיע הקבלן הבא בתור הוא יצטרך לשים גדרות לאורך כל קו ההפרדה הזה והרכבת תיסע לאורך המסלול השמאלי.
<אודי לרמן: כלומר 1.5 מיליארד שקל בוצע במלואו.
<אודי לרמן: הפרויקט שאנחנו עובדים עליו היום הוא פרויקט אם המושבות.
<אודי לרמן: התחלנו להקים את תחנת הרכבת של אם המושבות.
<אודי לרמן: פה גמרנו לבנות פיר שילוח.
<אודי לרמן: פיר שילוח זה אחד משלושת פירי השילוח שמהם משוגרות מכונות ה-TBM.
<אודי לרמן: זה גשר אם המושבות וזה כביש גהה באזור בני-ברק ופתח-תקווה.
<אודי לרמן: זה בניין אי.
<אודי לרמן: בי.
<אודי לרמן: אם.
<אודי לרמן: פיר השילוח הזה דרש 3 שנים של עבודות.
<אודי לרמן: גמרנו לבנות את פיר השילוח.
<אודי לרמן: אנחנו עובדים מתחת למי תהום וגמרנו לבנות את כל שכבת הסטרטים.
<אודי לרמן: רואים את התקרות והעמודים שמחזיקים את כל התחנה הזאת.
<אודי לרמן: זה מבנה דומה מאוד לתחנה תת קרקעית.
<אודי לרמן: בפועל זה פיר שיגור עבור מכונות ה-TBM הן אותן מכונות שעובדות בקו המהיר לירושלים.
<אודי לרמן: רק הראש של המכונה שוקל 200 טון.
<אודי לרמן: אנחנו צריכים להביא 200 טון ולהוריד אותו ואחריו יש מפעל - - -
יעקב אשר: כמה משאיות של חול הוצאת?
<אודי לרמן: פינינו 130,000 קוב פסולת בניין על-מנת לעשות את כל העבודה.
<אודי לרמן: הפיר הזה עמקו כ-15 מ' וכל העבודות שבוצעו כאן הן מול כביש גהה, על-מנת שהוא לא יתמוטט.
<אלכס ויז'ניצר: עבודות מסוג זה לא נעשו בארץ אף פעם.
<אלכס ויז'ניצר: עוד מעט תיראו את ההשפעה של מי התהום בתהליך עצמו.
<אודי לרמן: פיר הרצל זה איפה שהיה חניון בית רומנו.
<אודי לרמן: למעשה זאת התמונה של סיום העבודות.
<אודי לרמן: רואים פה קירות שצמודים לבתים.
<אודי לרמן: עבדנו במרחק של 60 ס"מ מבתים קיימים שאין להם תכניות בנייה.
<אודי לרמן: לקחנו צוות צוללנים שהבאנו במיוחד מחו"ל כי לא היה בארץ הידע לצקת רצפה תת קרקעית בעומק 7 מ' מתחת למי תהום.
<אודי לרמן: רמת הסיכון פה היתה מאוד גבוהה.
<אודי לרמן: רואים פה את הבניין שנמצא לידנו.
<אודי לרמן: לפני 5 שנים בוצעה הפקעה וחתכנו את הבניין הזה לשניים.
<אודי לרמן: הקמנו את הקיר הזה.
<אודי לרמן: הקיר של פיר השיגור הזה הוא 60 ס"מ מהבניין הקיים.
<אודי לרמן: שמנו מוניטורים על כל הבתים על-מנת למנוע שקיעות ורעידות, למנוע תזוזות של בתים.
<אודי לרמן: אחרי ששאבנו 7 מ' של מים - - -
ניסן סלומינסקי: כמה אחוז מהקו הזה הוא עילי?
<אודי לרמן: בערך 50-50.
<אודי לרמן: הקו הוא 22 ק'"מ, בערך 11 ק"מ תת קרקעי ועוד 10 ק"מ עילי.
ניסן סלומינסקי: את התת קרקעי התחלתם?
<אודי לרמן: זה התת קרקעי.
<אודי לרמן: שתי מכונות TBM משוגרות מפה לכיוון תחנת קרליבך מתחת לגשר מעריב, שיוציא אותן מתחת לגשר מעריב.
שמעון אוחיון: האם ככל שאתה מתרחק מהמרכז והולך לפרברים, הקו הוא יותר עילי?
שמעון אוחיון: אין לזה השלכות לעתיד מבחינת ההתפתחות?
<אודי לרמן: יש מודלים תחבורתיים מאוד מפורטים שמראים לך מה ההתרחבות של העיר?
<אודי לרמן: מה צפי ההגירה פנימה והחוצה מהעיר ומרכזי אוכלוסייה.
<אודי לרמן: אנחנו מתכננים את זה ל-2020, 2030, 2040 ו-2050.
<אודי לרמן: ערן מלמוד, שהוא מנהל אגף התכנון של נת"ע יוכל להרחיב, כאשר הוא יפרוס בפניכם את התכנית לשאר הקווים של נת"ע.
<אודי לרמן: החלק העילי והתת קרקעי מבוצע לפי המודלים האלה.
ראובן ריבלין: למשל, בירושלים ברחוב יפו, שזה ציר תנועה ראשי, הוא הפך להיות ציר תנועת רכבת.
שמעון אוחיון: מה שאני יכול לעשות היום מבחינת הכנת תשתיות למשהו תחתי - - -
ראובן ריבלין: ידידיה של המשקפיים עבר מרחוב יפו.
יעקב אשר: אבל אם תעשה הכול תחתי זה יגיע ל-200 מיליארד או ל-250 מיליארד.
<אלכס ויז'ניצר: החלטה לגבי תת קרקעי או על קרקעי התקבלה לפני הרבה זמן.
<אלכס ויז'ניצר: בואו לא נדון בזה כי לא נקדם את הפרויקט הזה.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר הקווים.
<אלכס ויז'ניצר: שמתם לב, שקבענו שהעבודה הזאת תסתיים הכי מאור ב-2021.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעשה כל מאמץ.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעשה כל מאמץ להקדים את לוחות הזמנים.
<אלכס ויז'ניצר: מה שנחוץ זה שקט תעשייתי כדי שנוכל לעבוד.
גילה גמליאל: וכסף.
ניסן סלומינסקי: מה העלות המשוערת?
<אלכס ויז'ניצר: לא משוערת.
<אלכס ויז'ניצר: האומדן של הפרויקט הזה הוא 14.5 מיליארד שקל, נכון ל-2012 וזה נמצא כל הזמן במעקב של חברת הבקרה מטעם משרד האוצר ומשרד התחבורה.
<אלכס ויז'ניצר: זה נמצא במעקב שבועי וחודשי.
<אלכס ויז'ניצר: יש גם צוות היגוי שמנהל אותו - - -
ראובן ריבלין: הוא מתוקצב?
<אלכס ויז'ניצר: הוא מתוקצב באופן מלא.
<טובה אבן-חן: תקצוב עלום, חבר הכנסת ריבלין.
<טובה אבן-חן: אין דוחות כספיים מ-2010.
<אלכס ויז'ניצר: מי אמר לך את זה?
<טובה אבן-חן: כך דוח המחקר של הכנסת.
ניסן סלומינסקי: יהיה זמן לשאלות.
<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, התקציב הוא מוגדר באופן ברור לחלוטין.
<אלכס ויז'ניצר: הוא 14.5 מיליארד שקלים ל-2012.
<אלכס ויז'ניצר: אין שום קשר בין דוחות כספיים לתקציב הזה מכיוון שזה לערבב חול עם משהו שאני לא יודע מה.
ניסן סלומינסקי: רגע, עדיין לגבי הקו הזה.
ניסן סלומינסקי: כשעשיתם את החלק התת קרקעי, הכנתם אותו לשמש גם כמקלט אם יהיה צורך?
<אלכס ויז'ניצר: קודם כל, הצגנו את הפרויקט על קצה המזלג.
<אלכס ויז'ניצר: הפרויקט הזה הוא הכי מורכב שקיים היום במדינת ישראל, גם באופן כללי וספציפית לגבי הקו האדום.
<אלכס ויז'ניצר: יש פה 5 מגנו פרויקטים.
<אלכס ויז'ניצר: פרויקט אחד זה קידוח עם המכונה הזאת.
<אלכס ויז'ניצר: פרויקט שני זה עבודות חפירה ידנית כמו שעשינו במערות הכרמל.
<אלכס ויז'ניצר: יש פה הקמה של תחנות תת קרקעיות, יש פה תהליכים אלקטרו מכניים מאוד מורכבים, על-מנת ליצור את המוניטורים של כל הדברים האלה.
<אלכס ויז'ניצר: כל הפרויקטים האלה נמצאים בהכנה לביצוע.
<אלכס ויז'ניצר: עבודה אינטנסיבית והחפירות יתחילו בסוף 2014 באופן רציף.
ניסן סלומינסקי: שאלתי שאלה פשוטה.
ניסן סלומינסקי: האם כל המנהרות התת קרקעיות נבנות בצורה כזאת שהם יוכלו לשמש כמקלט כמו שעשו במקומות אחרים?
<אלכס ויז'ניצר: אתה מתכוון במדינות אחרות.
ניסן סלומינסקי: כמובן.
<אלכס ויז'ניצר: בקו האדום יש אזורים למילוט המונים ברור.
<אלכס ויז'ניצר: בעיקר זה התחנות עצמן שנמצאות מתחת לקרקע.
<אלכס ויז'ניצר: קיבלנו הנחייה ואנחנו עובדים על זה, להרחיב את האזורים.
<אלכס ויז'ניצר: קיבלנו הנחייה לחפש אחר המקומות האלה ונמצא אותם.
<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, זה על השולחן וזה בעבודה.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי קו אדום נשמח לבוא בעוד מספר חודשים ולהגיד איפה אנחנו עומדים.
<אלכס ויז'ניצר: אתה בעצמך אמרת שהקו האדום לא פותר את הבעיה של הסעת המונים.
<אלכס ויז'ניצר: יפעת אמרה שאם לא נפתור את הבעיה הזאת ב-10 השנים הקרובות, המהירות המשוכללת של המטרופולין תקטן ב-2 ק"מ לשעה.
<אלכס ויז'ניצר: זה אומר קטסטרופה.
<אלכס ויז'ניצר: בוועדה לביקורת המדינה אמרתי שנגיע למצב של מוסקבה, שיותר טוב יהיה ללכת ברגל מאשר לנוע שם עם רכב.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר כל הקווים, כל מה שקשור לתקציב ולוחות והזמנים, אלה דברים משוערים ולא סגורים באופן פיזי.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נוציא אותם במהרה.
ניסן סלומינסקי: אתם עובדים במקביל או בטור?
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו עובדים במקביל.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נערכים לעבוד במקביל.
<אלכס ויז'ניצר: יש קווים שקל לבצע אותם כי הם עיליים ולא תת קרקעיים.
<אלכס ויז'ניצר: קל להריץ אותם, אלה לא עבודות מורכבות.
<אלכס ויז'ניצר: יש עוד קו אחד שהוא מורכב וזה הקו הירוק.
<אלכס ויז'ניצר: 4 ק"מ מתוך הקו הזה הם תת קרקעיים.
<ערן מלמוד: אני מנהל אגף תכנון מת"ן ונת"ע.
<ערן מלמוד: אני רוצה לחזק את מה שנאמר פה.
<ערן מלמוד: אנחנו מדברים פה על רשת של 9 קווים שצריכים לעבוד יחד ובצורה משולבת כדי לתת את המענה התחבורתי המתאים והראוי למטרופולין.
<ערן מלמוד: אני אעבור על כל אחד מהקווים ואציג אותם, כולל הנתונים והסטטוס שבו הם נמצאים היום.
<ערן מלמוד: הקו הירוק הוא באורך כולל של 39 ק"מ והוא מחבר צפון דרום במטרופולין.
<ערן מלמוד: בעצם הוא מחבר 4 ערים מרכזיות ורובו בעיר תל-אביב.
<ערן מלמוד: הוא מחבר בדרום בין ראשון לציון, חולון והרצליה בצפון דרך מרכז תל-אביב.
<ערן מלמוד: האומדן המוערך הוא 23 מיליארד עם תאריך סיום בערך ב-2025.
<ערן מלמוד: הקו הסגול מחבר מזרח-מערב מטרופולין ומחבר 8 רשויות שונות: בקעת אונו, רמת-גן, גבעתיים ותל-אביב.
<ערן מלמוד: כולו קרקעי.
<ערן מלמוד: הוא מתוכנן להסיע 65 מיליון נוסעים בשנה.
<אלכס ויז'ניצר: אתם רואים למטה הערה באדום.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו רוצים לקצר את לוחות הזמנים באופן מאוד משמעותי.
<אלכס ויז'ניצר: כמובן שזאת פונקציה של תקציב.
<אלכס ויז'ניצר: אמרתי שאלה לוחות זמנים משוערים.
זבולון כלפה: של ניהול ותקציב.
<אלכס ויז'ניצר: נכון.
ניסן סלומינסקי: זה הרף העליון, אתם לא תעברו אותו אלא רק תקדימו.
<ערן מלמוד: הקו הבא זה הקו החום.
<ערן מלמוד: הקו החום מחבר מזרח-מערב בדרום המטרופולין.
<ערן מלמוד: הוא מחבר את ראשון לציון עם באר יעקב, רמלה ולוד.
<ערן מלמוד: שלושת הערים האחרונות זקוקות לחיזוק משמעותי מבחינה תחבורתית.
<ערן מלמוד: הקו הוא כולו קרקעי.
<ערן מלמוד: הוא נותן מענה שמזין את יתר המערכת.
<ערן מלמוד: הקו הצהוב הוא קו שמחבר צפון-דרום במרכז המטרופולין.
<ערן מלמוד: הוא נותן חיבור בין 8 ערים שונות, כאשר מחבר את רמת-גן, גבעתיים, בני-ברק ותל-אביב לרמת השרון והרצליה, הוד השרון וכפר סבא.
<ערן מלמוד: הוא גם קרקעי לחלוטין עם מקטעים שנבחנים היום גם כמקטעים עיליים.
<ערן מלמוד: הקו התכלת מחבר את כפר סבא, הוד השרון, פתח-תקווה, לאורך כביש 40.
<ערן מלמוד: זה קו שמתוכנן בטכנולוגיית BRT, אוטובוס מערכתי בדומה למטרונית בחיפה.
<ערן מלמוד: הקו הוורוד מחבר את כפר-סבא, רעננה והרצליה.
<ערן מלמוד: גם הוא נמצא היום בשלב תכנון מפורט ולקראת ביצוע.
<ערן מלמוד: הוא מתוקצב לחלוטין לביצוע ובעצם יכול לצאת לדרך בצורה מיידית.
ניסן סלומינסקי: איך אני יכול לדעת מה עילי ומה תת קרקעי?
<אלכס ויז'ניצר: חוץ מקו אדום וקצת קו ירוק, הכול עילי.
<ערן מלמוד: כל האוטובוסים עיליים.
<ערן מלמוד: בקו האדום 10 ק"מ הם תת קרקעיים.
<ערן מלמוד: בקו הירוק 4.5 ק"מ תת קרקעי.
<ערן מלמוד: הקווים האחרים נמצאים בתכנון.
<ערן מלמוד: כרגע הם מתוכננים כקרקעיים.
<ערן מלמוד: אם יעלה צורך מבחינה טכנית לעשות קו בצורה אחרת, זה יעלה מתוך התכנון ואז נוכל לדון בכך.
<ערן מלמוד: הקו הכחול מחבר מדרום המטרופולין את הערים: רחובות, נס ציונה, ראשון לציון, חולון, אזור לתל-אביב.
<ערן מלמוד: הוא גם קו BRT, גם כן אוטובוס מערכתי.
<ערן מלמוד: הוא בתכנון מפורט היום ויכול לצאת לביצוע בקרוב.
<ערן מלמוד: הקו הכתום הוא קו בנתניה.
<ערן מלמוד: זה קו מעגלי שנותן שירות פנימי בתוך נתניה עם חיבור לתל-אביב בשעות השיא.
<ערן מלמוד: הוא גם כן קו BRT, שנמצא היום בתכנון מפורט וגם בשלבים מאוד מתקדמים ויכול לצאת לביצוע.
<ערן מלמוד: בסך הכול נעשתה הרבה עבודה.
ניסן סלומינסקי: איך נוסע אוטובוס BRT?
<אלכס ויז'ניצר: אוטובוס BRT הוא הרבה יותר קל לביצוע.
<אלכס ויז'ניצר: אתה בונה לו מסלול.
<אלכס ויז'ניצר: ראה דוגמה של המטרונית בחיפה.
<אלכס ויז'ניצר: אתה בונה לו מסלול בצבע שונה, קצת מוגבה ואתה נותן לו זכות קדימה מבחינת התנועה.
ניסן סלומינסקי: זה אוטובוס רגיל?
<אלכס ויז'ניצר: לא, זה אוטובוס מיוחד.
<אלכס ויז'ניצר: אתם תוכלו לראות אותו בקרוב.
<אלכס ויז'ניצר: הוא מאוד דומה למטרונית.
<אלכס ויז'ניצר: זה אוטובוס מיוחד שמבחינה טכנולוגית הוא הרבה יותר מתקדם.
<אלכס ויז'ניצר: למשל, הכניסה והיציאה ממנו הרבה יותר נוחה מאשר באוטובוסים רגילים.
ניסן סלומינסקי: הוא פועל על חשמל?
<אלכס ויז'ניצר: לא.
<אלכס ויז'ניצר: הוא נוסע כמו אוטובוס רגיל.
<אלכס ויז'ניצר: הנקודה הכי חשובה היא ש-BRT בהגדרה זה שלב ביניים ל-LRT.
<אלכס ויז'ניצר: מבחינת נפחי התנועה ומבחינת היכולות הפתרון הנכון ביותר זה LRT.
<אלכס ויז'ניצר: זה אוטובוס חשמלי.
<אלכס ויז'ניצר: מכיוון שאנחנו רוצים להריץ את זה ולפתור את הבעיות של ההסעה, אז אנחנו משתמשים בשלבי ביניים.
<אלכס ויז'ניצר: כל עוד שהנפחים והתחזיות שלנו מדברות על-כך שניתן לעבוד עם BRT, אנחנו נעבוד עם BRT.
יצחק כהן: אם אתה מניח תשתיות אולי תניח גם חשמל?
<אלכס ויז'ניצר: התשובה היא לא.
<אלכס ויז'ניצר: מבחינה סטטוטורית, ל-LRT אנחנו צריכים תב"ע מיוחדת.
<אלכס ויז'ניצר: מבחינת ה-BRT אין צורך בתב"ע.
<אלכס ויז'ניצר: התהליך ארוך יותר בשנה וחצי עד שנתיים.
<אלכס ויז'ניצר: מבחינת הצוות, אנחנו מדברים על 30 רשויות, על 30 ועדות מקומיות, על שתי ועדות מחוזיות.
<אלכס ויז'ניצר: אני לא צריך להסביר יותר.
<אלכס ויז'ניצר: לא כולם יודעים להתמודד עם ועדה מקומית אחת.
<אלכס ויז'ניצר: התחלנו בשיתוף פעולה מאוד פורה עם רוב הרשויות.
<אלכס ויז'ניצר: יש לנו גיבוי ועבודה משותפת בין משרד התחבורה ומשרד האוצר למחלקותיו, אגף התקציבים והחשב הכללי כי כולם הגיעו למסקנה שאם זה לא יהיה עכשיו, זה לא יהיה אף פעם.
<אלכס ויז'ניצר: לכן, אנחנו פתוחים לביקורת, קשובים לביקורת אבל צריך לבצע את הדבר.
ניסן סלומינסקי: אתם צריכים להפקיע הרבה שטחים?
<אלכס ויז'ניצר: הקו האדום כתוואי ערוך לביצוע.
<אלכס ויז'ניצר: בשאר הקווים הצוותים של הפינויים עובדים כל הזמן.
<אלכס ויז'ניצר: מדובר בהרבה פינויים, הרבה פיצויים, הרבה מ-197 וכל מה שאנחנו מכירים מהקמת תשתיות אחרות ועוד קצת.
<אלכס ויז'ניצר: כאן יש צורך בהרכבה של חיישנים, בבדיקה של יסודות, יש צורך בחיזוק מבנים, יש צורך בהפרדה מפלסית בתנועות.
<אלכס ויז'ניצר: כל מה שאנחנו יודעים על תשתית, צריך להפעיל.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי החברה.
<אלכס ויז'ניצר: מטבע הדברים, כשבא צוות חדש, החברה עושה רה ארגון תוך כדי תנועה.
<אלכס ויז'ניצר: רה הארגון מדבר על-כך שהחברה תהפוך למנגנון אופרטיבי מאוד, לא גדול, שברובו או ככולו יהיה בנוי על מיקור חוץ.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעסוק בעיקר באבטחת איכות ובקרת איכות וכוחות חיצוניים יעשו את העבודה.
<אלכס ויז'ניצר: מראש קבענו שבכל מה שקשור LRT, העבודה תתבצע על ידי ניהול פרויקט של קבוצות חיצוניות.
<אלכס ויז'ניצר: טוני בא אלינו מקטר אבל ב-35 שנה האחרונות הוא עסק בתת-קרקעי או ב-LRT.
<אלכס ויז'ניצר: זאת קבוצה שיש בה 40,000 מהנדסים עם ניסיון רכבתי מאוד מאוד עשיר.
<אלכס ויז'ניצר: יש לא מעט קבוצות כאלה דומות ואנחנו לא צריכים עכשיו לבנות ידע.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו צריכים לקנות ידע ולהשתמש בו בעתיד על-מנת להשתמש בזה נכון.
ניסן סלומינסקי: יש תחרות?
ניסן סלומינסקי: ניגשות קבוצות למכרזים?
<אלכס ויז'ניצר: במכרזים יש קבוצות מ-11 עד 4 קבוצות בביצוע.
<אלכס ויז'ניצר: בתחום הניהול - - -
ניסן סלומינסקי: בדקתם גם אחרים?
<אלכס ויז'ניצר: במקרה הספציפי הזה, חברת PB עובדת בארגון שנתיים וחצי, רק היא היתה במעמד של ייעוץ וזה לא טוב כי צריך מנהל פרויקט.
<אלכס ויז'ניצר: לכן אנחנו נמצאים בשלב של הפיכתם לקבוצה של ניהול פרויקט.
<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, זאת משפחה שנעה בין 5 ל-10 קבוצות בעולם.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי הארגון.
<אלכס ויז'ניצר: הארגון צריך לעבוד לפי הנוסחה: כסף, זמן, איכות והיא צריכה לתת לזה ביטוי.
<אלכס ויז'ניצר: על-מנת להגיע לזה צריך נהלים חזקים, מבנה ארגוני חזק, הון אנושי חזק ואז אפשר להגיע לתרבות הנדסית אחרת.
<אלכס ויז'ניצר: מבחינת הנהלים, לקחנו מהגופים הקיימים, כגון מע"צ ואחרים את הנהלים הקיימים.
<אלכס ויז'ניצר: זה רכוש שאני בניתי אותו במע"צ.
<אלכס ויז'ניצר: לא גנבתי מאף אחד אלא העתקתי מה שבניתי עם קבוצות אנגליות ואימצנו את הנהלים.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי מבנה ארגוני, קיבלנו בדירקטוריון אישור למבנה ארגוני הרבה יותר דינמי ופעיל.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי ההון האנושי, אנחנו מחפשים אנשים שיודעים לעשות את העבודה הזאת ויש מעט מאוד אנשים מסוג זה שבאים לעבודה הזאת באופן אתגרי ולא בגלל המשכורות.
<אלכס ויז'ניצר: אני ממש דוחה על הסף את כל הטענות לגבי משכורות גבוהות של הארגון הזה.
ניסן סלומינסקי: אתם נשארים בעזריאלי?
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו לא נשארים בעזריאלי ואנחנו עוברים משם.
<אלכס ויז'ניצר: לגבי סולם המשכורות, הוא בתיאום ובבקרה של הממונה על השכר וגם של רשות החברות.
<אלכס ויז'ניצר: הלוואי והמשכורות היו יותר גבוהות.
<אלכס ויז'ניצר: זה המבנה.
<אלכס ויז'ניצר: יש מנכ"ל, יש משנה למנכ"ל, יש 6 פונקציות שהם סמנכ"לים.
<אלכס ויז'ניצר: המבנה הזה אושר על-ידי הדירקטוריון.
<אלכס ויז'ניצר: עם כניסתו הקרובה של המנכ"ל לתפקיד, הוא יטפל ויאייש את התפקידים הנחוצים ואז נוכל להיכנס לעבודה סדירה.
<אלכס ויז'ניצר: זאת דוגמה לנהלים שאימצנו מגופים אחרים.
<אלכס ויז'ניצר: הם כתובים בקטן בשתי השפות.
<אלכס ויז'ניצר: אלה נוהלי מפתח.
ניסן סלומינסקי: יש עליכם בקרה?
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו מבוקרים מבחוץ על-ידי גוף בקרה שנבחר על-ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר, חברה צרפתית בשם "מג'יס".
<אלכס ויז'ניצר: חוץ מזה יהיה לנו סמנכ"ל לאבטחת איכות ובקרת איכות, שיעשה את כל הבקרות הפנימיות.
<אלכס ויז'ניצר: יש לנו גם מבקר פנים.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו ערוכים כעת לשאלות.
ניסן סלומינסקי: האם אתם או מישהו אחר עוסק בחינוך?
ניסן סלומינסקי: אנחנו מכירים את הציבור שלנו.
ניסן סלומינסקי: הם יכולים להמשיך לנסוע במכונית הפרטית למרות מה שנעשה.
ניסן סלומינסקי: האם יש התחלה של חינוך הציבור להשתמש בזה.
<אלכס ויז'ניצר: ישנם שני מהלכים.
<אלכס ויז'ניצר: מהלך אחד הוא חוקים בממשלה והמהלך השני הם המשימות הביצועיות שלנו.
<אלכס ויז'ניצר: לא התייחסנו לנקודה מאוד חשובה שהיא תרבותית.
<אלכס ויז'ניצר: בעוד כשלושה חודשים יופעל קו מקדים לתוואי הקו האדום.
<אלכס ויז'ניצר: מדובר על קו אוטובוס שייסע בדיוק כפי שינוע הקו האדום וזאת כסימולציה או הטמעה של התהליך עצמו.
<אלכס ויז'ניצר: בנת"ע יש צוות הסברה שתפקידו לעשות כל מה שקשור לקהילה.
<אלכס ויז'ניצר: אלה אנשים עם הרבה ותק וידע והם עובדים יפה מאוד.
<אלכס ויז'ניצר: תפקידם הוא להטמיע את התהליכים.
<אלכס ויז'ניצר: חוץ מזה, בנועם עם ישראל לא פתר הרבה דבר, הוא פתר את זה בייסורים.
ניסן סלומינסקי: אבל הישראלי, ככל שיענו אותו כן ירבה וכן יפרוץ.
ניסן סלומינסקי: הישראלי כן צריך שיהיה לו בנועם כדי שהוא יפנים את זה.
<אלכס ויז'ניצר: בלונדון חוקקו חוק שכל מי שנכנס עם רכב פרטי לאזור מרכז לונדון, הוא משלם היום 15 פאונד אגרת גודש.
<אלכס ויז'ניצר: אגרת גודש זה דבר מחייב.
<אלכס ויז'ניצר: מישהו חלם שהנתיב יעבוד כאשר זה יגיע ל-40 שקלים כדי לעבור שם?
<אלכס ויז'ניצר: משתמשים בזה.
<אלכס ויז'ניצר: אזרחים אנגליים שעובדים בפרברים של לונדון משתמשים ברכבות לצורך נוחיות.
ניסן סלומינסקי: אני יודע כמה מהם מקבלים אחזקה לרכב.
ראובן ריבלין: ההערכה של כביש 6 שהם יחזירו את ההשקעה תוך 20 שנה.
ראובן ריבלין: אחרי 7 שנים הם כבר החזירו.
ניסן סלומינסקי: כי רוב הנוסעים לא משלמים מהכיס הפרטי שלהם.
ראובן ריבלין: תחשבו מה היה קורה בארץ בלי כביש 6?
ניסן סלומינסקי: לא היינו מגיעים לכאן בזמן.
ניסן סלומינסקי: פעם לא הבנו איך אפשר בלי נתיבי איילון, עכשיו אנחנו לא מבינים איך אפשר עם נתיבי איילון, כשהכול צפוף.
ראובן ריבלין: מה נעשה בלי כביש 443?
<אלכס ויז'ניצר: הפרויקט הזה זקוק לשותפים, זקוק לאנשים אתגריים.
<אלכס ויז'ניצר: אני אומר את זה מתוך ניסיון של כ-30 שנה בתחום הזה.
<אלכס ויז'ניצר: לפרויקט הזה יש הרבה עושי בעיות, אבל הוא זקוק לעזרה.
<אלכס ויז'ניצר: אני משתמש בבמה הזאת על-מנת להעביר את המסר הזה.
ניסן סלומינסקי: נתחיל עם חברי הכנסת.
זבולון כלפה: הקשבתי בקשב רב להסברים.
זבולון כלפה: אני מדבר מתוך היכרות מעטה עם השינויים הפרסונליים וגם כל הדברים שהיו באחרונה בנת"ע.
זבולון כלפה: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, שאני חושב שההשקעה של 2.4 או 2.5 מיליארד שהיתה עד כה, לא ירדה לטמיון.
זבולון כלפה: ראינו את השקפים שהוצגו בפנינו.
זבולון כלפה: יש פה הרבה מאוד עבודה.
זבולון כלפה: הוא תיאר 95% של הסרת כל מיני מטרדים בנתיבי התחבורה עצמם.
זבולון כלפה: מן הסתם זה לא דבר של מה בכך.
זבולון כלפה: פגשתי את אלכס לפני 7 שנים בפרויקט תחבורתי של כביש 358 באזור שאין מטרדים ולוחות הזמנים קוצרו שם בצורה משמעותית מאוד תודות לניהול ולדחיפה.
זבולון כלפה: מתוך אותה היכרות אני חושב שהיום עומד בראש המערכת אדם שמסוגל להוביל את הדבר הזה בצורה טובה ומהירה וגם להביא את הרווחה המתאימה.
זבולון כלפה: כל מי מאיתנו שצריך להגיע לגוש דן הוא יודע שלהגיע לתל-אביב זה כמו כיבוש של יעד מבוצר כל בוקר.
זבולון כלפה: שלא לדבר ביציאה אחר-הצהריים.
זבולון כלפה: הגיע הזמן שהעיר העברית הראשונה גם תיהנה מתחבורה אמיתית.
<אלכס ויז'ניצר: אתם יודעים מה זה כביש 358?
<אלכס ויז'ניצר: ייעודו היה לפתור בעיה של מפוני גוש קטיף.
<אלכס ויז'ניצר: אני הייתי אז מנכ"ל ויהודה היה משנה למנכ"ל.
<אלכס ויז'ניצר: אנחנו הקדמנו אותו ב-7 חודשים.
<אלכס ויז'ניצר: אפשרנו לילדים לנסוע משקף לשומריה, במקום בשעתיים ברבע שעה.
<קרן טרנר: רבע שעה ו-200 מיליון שקלים.
זבולון כלפה: זה לא עלה 200 מיליון שקלים.
זבולון כלפה: את היתרה אני רוצה להמשך.
זבולון כלפה: בהצלחה רבה וחג שמח.
ניסן סלומינסקי: זבולון, צריך להגיד לו שיכין את עצמו.
ניסן סלומינסקי: עוד מעט יהיו עוד מקומות שיתמלאו כמו באזור אריאל ואלקנה.
רוברט אילטוב: הוא לא במע"צ היום.
ניסן סלומינסקי: תהיה שם כזאת צפיפות שיצטרכו גם שם.
יעקב אשר: כמו שאמרתי קודם, אני חושב שהכספים לא הלכו לטמיון.
יעקב אשר: אני חושב שצריך לשבח את ההחלטה.
יעקב אשר: אני חושב שאלכס הוא האיש הנכון במקום הנכון לפרויקט הזה.
יעקב אשר: צריך את האמביציה הזאת, צריך את טיפת הכוחנות הזאת שהיא מעשית והתוצאות יהיו טובות.
יעקב אשר: כמי שהיה ראש עיר וגם חבר בוועדת ההיגוי העליונה של משרד התחבורה בעניין הזה, צריך להגיד מילה טובה לאנשים שהיו קודם.
ניסן סלומינסקי: איפה התת קרקעי של רבי עקיבא?
ניסן סלומינסקי: רצו לעשות תת קרקעי ברבי עקיבא, לא?
יעקב אשר: אני דיברתי על משהו אחד ואתה לוקח אותי למשהו אחר.
יעקב אשר: אני דיברתי על רב שקראו לו זוכמן ותרם.
יעקב אשר: רציתי לומר לו יישר כוח.
יעקב אשר: צריך להיות אנושי בעניין הזה.
יעקב אשר: אני רוצה לומר משהו לכל הנציגים שנמצאים פה.
יעקב אשר: תהיה ביקורת, יהיו ביקורות אבל אני רוצה לומר משפט אחד שתזכרו אותו היטב: האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יעקב אשר: אם ינסו כל מטר בתהליך הזה לבדוק שוב – תאמין לי, אני הכרתי באותה ועדה את חברות הבקרה, הן לא נחמדות כל-כך, באמת שלא.
יעקב אשר: טוב שהם לא כאלה, אבל האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יעקב אשר: אם אנחנו ננסה לחזות את הכול ולדעת בדיוק הכול, לא תהיה רכבת קלה במדינת ישראל.
יעקב אשר: החישובים, אוני היושב ראש, שעשיתם על העלות שזה עולה למדינה, אני לא בטוח שלקחתם בחשבון הרבה מאוד עלויות למדינה כמו הוצאות פיתוח באזורי הפיתוח הכי חשובים למדינת ישראל, עסקים, ארנונה לרשויות ועוד.
יעקב אשר: אני לא בטוח שלקחו את זה בחשבון וזה מעלה את הסכום בכמה מיליארדים.
יעקב אשר: דיברו על ירושלים.
יעקב אשר: בירושלים זה לקח הרבה זמן.
יעקב אשר: אל תשכחו שירושלים זאת רשות אחת עם ועדת תכנון בנייה אחת וועדה מחוזית אחת.
יעקב אשר: זה הכול תחת שליטה של אותם אנשים.
יעקב אשר: פה הוא צריך להסתדר עם כל ראשי הרשויות הגדולות ביותר במדינת ישראל.
יעקב אשר: חלקם אפילו אנשים דעתניים מאוד.
יעקב אשר: אני חושב שזה לא אתגר פשוט, אבל זה אתגר שאפשר לעשות אותו אם עובדים איתו נכון.
יעקב אשר: אני בהחלט חושב שהכיוון הוא נכון וצריך להמשיך הלאה לעקוב.
יעקב אשר: אני מוכרח לומר מילה אחת על אגף התקציבים, שבכל התקופה הזאת היה קואופרטיבי לחלוטין.
יעקב אשר: עם ביקורת ועם שאלות אבל נותן את הדחיפה כי מבינים שאם זה לא יושקע – אני לא רוצה לומר דווקא על קרן או מורן, אבל אני אומר את זה באמת ולא מהשפה לחוץ.
יעקב אשר: אני אומר עוד פעם.
יעקב אשר: תזכרו היטב שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יעקב אשר: גם כשנבוא לביקורת האויב של הטוב הוא הטוב ביותר ואז לא תהיה רכבת.
גילה גמליאל: אני מסכימה עם דבריו של יעקב אשר, שנעשתה עבודה עד כה וכן מברכת על עבודת ההכנה שנעשתה.
גילה גמליאל: אין ספק שחברי אלכס הוא בולדוזר והוא ירים את הדברים טרם הזמן.
גילה גמליאל: אני נוטה לסמוך על זה שבאזור גוש דן הרכבות ינועו מוקדם מהצפוי.
גילה גמליאל: אני רוצה לברך את אלכס.
גילה גמליאל: אני חושבת שאלכס הוא אדם מאוד איכותי, שהיו חוטפים אותו בשתי ידיים במגזר הפרטי.
גילה גמליאל: הוא בא מתוך שליחות אמיתית והוא עושה את זה בפעילות מבורכת.
גילה גמליאל: הוא עשה את זה גם במע"צ ועכשיו הוא נמצא כאן.
גילה גמליאל: אני רוצה לברך אותך, אלכס, ולומר לך שכל העיניים נשואות אליך על-מנת שהפרויקט ייצא לפועל כמה שיותר מהר והכי טוב שאפשר.
ראובן ריבלין: בשנת 1947 היו מיליון תושבים בארץ ישראל ואז הסתדרנו עם דיליג'נסים וגם עם רכבות קיטור.
ראובן ריבלין: היום אנחנו כמעט 9 מיליון - - -
<טובה אבן-חן: אם היינו משאירים פה את המנדט עוד כמה שנים, היתה פה רשת רכבות שחבל על הזמן.
<טובה אבן-חן: בעניין הזה צריך להוריד בפניהם את הכובע, בעניין האנטישמי לא.
ראובן ריבלין: המנדט היה שההתייחסות למקומיים לא צריך כל-כך לתת - - -
<טובה אבן-חן: הם ידעו לבנות רשת רכבות בכל העולם.
ראובן ריבלין: הנה, בשנות האלפיים, נרקמה תכנית בירושלים של רכבת קלה.
ראובן ריבלין: אנחנו נכנסנו לפרוצדורה של הרכבת הקלה.
ראובן ריבלין: לצערי הרב היו שיבושים.
ראובן ריבלין: ראש העיר ברקת התנגד התנגדות חריפה.
ראובן ריבלין: אני זוכר שכשהייתי חבר מועצת עיר התנגדנו לכביש עמק המצלבה, כי אמרו שזה יפגע בערך נופי ענק.