GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ערן יעקב: אנחנו מקבלים ונקבל את מלוא התמיכה.
<ערן יעקב: אנחנו עושים את זה בשיתוף עם המועצות למיניהן והלשכות כדי לאפשר מינימום חיכוך.
<ערן יעקב: דיבר סגן השר לגבי הטכנולוגיה, הגברת היעילות, כוח אדם והתפישה שהוא מנסה להוביל והוא הביא.
<ערן יעקב: ייאמר לזכותו שזה מתוקף ניסיונו, לשמחתנו, ומכובד משקלו.
<ערן יעקב: הדבר הזה חייב להיעשות, כי ללא הדברים האלה יהיה לנו קשה מאוד.
<ערן יעקב: מה שעברנו בשנים האחרונות לא פשוט בעניין הזה.
אלעזר שטרן: מיקי, יש איזה צפי להגדלת המשאבים של הרשות?
מיקי לוי: השנה קיבלנו 300 תקנים, דרישה מאוד מאוד אגרסיבית, ועוד 100 תקני סטודנטים.
מיקי לוי: שמנו 40 מיליון שקל לרשות המסים.
מיקי לוי: 40 מיליון שקל לרשות המסים זה טיפה בים.
מיקי לוי: איך אמרו לי בלשכת יועצי המס כשהייתי בביקור לא פשוט לפני שבוע?
מיקי לוי: דודי היחידי שהגן עלי שם מול 40 רואי חשבון.
מיקי לוי: מישהו אמר לי: תחריב את כל הטכנולוגיה, תשים טכנולוגיה חדשה.
מיקי לוי: אני לא יכול לעשות את זה.
מיקי לוי: אני צריך לשפר את הטכנולוגיה בצורה מהותית.
מיקי לוי: גם ל-2015 אני מתכנן לשים סכום כסף נכבד, כי אי אפשר להמשיך כך.
מיקי לוי: להגיד לך מה היעד ומה החלום?
מיקי לוי: רשות מסים ללא נייר .
מיקי לוי: עם כל הקרגלים האלה בתוך כל המסדרונות זה אסון, זה בלתי נתפס.
מיקי לוי: אנחנו כבר במאה אחרת.
מיקי לוי: אנחנו בעניין הזה לא מתקדמים, לצערי.
מיקי לוי: זה החזון, לשם אני רוצה להוביל.
מיקי לוי: אני מאוד מקווה שיתאפשר, עם כל המשאבים שהם לפעמים די מוגבלים בגלל מה שקורה סביבנו.
<ערן יעקב: רק אולי מילה על משאבי אכיפה.
<ערן יעקב: נמצא פה פורת, סמנכ"ל אכיפת הגבייה, עם ניסיון מאוד גדול בעניין הזה.
<ערן יעקב: אולי הוא יגיד מילה לגבי - -
אלעזר שטרן: מה מבחינת המימוש של 300 תקנים?
אלעזר שטרן: הם אוישו?
מיקי לוי: 300 תקנים התקבלו בתחילת הקדנציה שלנו.
מיקי לוי: יש כרגע גיוס מאסיבי.
מיקי לוי: לשמחתי יש 3000 מועמדים על 300 תקנים, כך שאנחנו יכולים לבחור את האנשים הטובים ביותר.
מיקי לוי: אנחנו פותחים שתי כיתות במקביל, עושים מאמצים כדי להכשיר את האנשים האלה.
מיקי לוי: זה לוקח זמן.
מיקי לוי: אנחנו נחושים לעשות את זה.
מיקי לוי: התקנים קיימים.
מיקי לוי: יש מועמדים.
מיקי לוי: פתחנו כיתות במקביל.
מיקי לוי: אתה לא יכול לקחת ולהכניס, אתה צריך להביא אותם לקורסים.
<אבי ארדיטי: כמו שאמר מיקי, זה עדיין טיפה בים.
<אבי ארדיטי: אנחנו נמצאים בפערים מטורפים בכל מה שקשור לחקירות.
<אבי ארדיטי: אנחנו זקוקים לכוח אדם.
<אבי ארדיטי: אם אתה רוצה לבצע אכיפה אינטנסיבית ומאסיבית, כמו שאנחנו יודעים לעשות, אנחנו צריכים כוח אדם.
<אבי ארדיטי: סגן השר עובד על זה.
מיקי לוי: דודי, שהוא ותיק מאוד, סיפר לי שפעם כשהוא היה נכנס ללשכה של פקיד שומה הוא היה מוצא בחוליה מסוימת 12, 14 מפקחי מס.
מיקי לוי: היום יש 1,2.
מיקי לוי: זה טירוף.
מיקי לוי: הם לא נותנים שירות וגם לא מסוגלים לבדוק את התיקים.
מיקי לוי: אי אפשר להמשיך כך.
<זאב פורת: הייתי 20 שנה מפקד גיבוש חובלים.
<זאב פורת: יש מסלול של ייצור שוטף של עתודה לקצונה, לא יעזור כלום.
<זאב פורת: לא מחכים שמישהו יעזוב כדי להתחיל לייצר.
<זאב פורת: אנחנו היצרן הגדול בארץ של מתמחי רואי חשבון.
<זאב פורת: אנחנו מייצרים עבור השוק הפרטי.
<זאב פורת: אנשים מגיעים אלינו לתקופה קצובה.
<זאב פורת: 90% מכל המפקחים שאנחנו קולטים, בוודאי הטובים שבהם, עוזבים אותנו בתום פרק הזמן המינימאלי שהם מחויבים על פי ההסכם עמנו.
<זאב פורת: זה 4 שנים מסיום הקורס.
<זאב פורת: כל משרדי רואי החשבון ממתינים, מושיטים ידיים.
<זאב פורת: אנחנו חייבים להכשיר עתודה בצורה רציפה.
<זאב פורת: לא ייתכן שאחת לשנה מתחיל קרב מחדש על כמה, למה, אם בכלל.
<זאב פורת: כדי להכשיר רואה חשבון מיום ההחלטה שאנחנו רוצים ועד הגעתו של מפקח מס אלינו, עוד לא מוכשר ועוד לא ממומן, חולפת תקופה של מעל שנה.
<זאב פורת: רק לאחר כשנה וחצי אנחנו מתחילים לקצור פירות מאותו מפקח.
אלעזר שטרן: פורת, מי קבע את התקופה של 4 שנים?
אלעזר שטרן: זו בעיה של זכויות כבוד האדם?
<זאב פורת: אין לי שמץ של מושג.
<זאב פורת: לא תהיתי מעולם על משך הזמן, למה כך או אחרת.
<זאב פורת: זאת עובדה.
<זאב פורת: אפשר לבדוק .
<זאב פורת: הסמנכ"ל למינהל יכול לבדוק, יכול לשאול.
<זאב פורת: זאת העובדה.
אלעזר שטרן: אני מבקש לקבל תשובה.
אלעזר שטרן: אני מניח שזה יכול לבוא מהעולם של כבוד האדם.
<זאב פורת: ההסכם הוא 4 שנים.
<זאב פורת: שימו לב מה קורה כאן.
<זאב פורת: אנחנו מדברים עכשיו על יצרני הכסף, לא על גובי הכסף.
אלעזר שטרן: אם יש 3000 מועמדים על 300 מקומות, למה 4 שנים?
מיקי לוי: אתה לא יכול על פי דיני העבודה לחייב מישהו.
אלעזר שטרן: זה מה שחשבתי.
אלעזר שטרן: דיני עבודה של מה?
<ספי זינגר: אני לא מכיר באופן פרטי.
<ספי זינגר: העיקרון נכון, אפשר לבדוק את זה.
<אלי אור: זה נובע מעלויות ההכשרה.
<אלי אור: בזמנו עשיתי קורס.
<אלי אור: בדומה לצבא שאתם מכירים, שעל כל שנה לימודים אקדמיים חותמים שנתיים קבע, פה על ההכשרה חותמים 4 שנים.
<קריאה: זה צריך להיות מידתי.
אלעזר שטרן: אפשר לקבוע פה מידות אחרות.
אלעזר שטרן: הלוואי וזה יהיה כמו בצבא .
אלעזר שטרן: קורס טיס מכשירים ב-20 חודש וחותמים 12 שנים.
מיקי לוי: חוסר כוח אדם.
מיקי לוי: לפני כ-3 שבועות הוא עשה איגום כוחות ועבד בכמה מקומות.
מיקי לוי: ב-24 שעות נגבו 76 מיליוני שקלים.
מיקי לוי: אנחנו חייבים בעניין הזה לטפל.
אלעזר שטרן: גם בעניין הזה של משך - -יכולים להיות גם עניינים של תמרוץ, אבל - -
זבולון כלפה: איך הגעתם לסיטואציה הזאת שבמקום 12 יש בחוליה - -?
מיקי לוי: זה שנים.
מיקי לוי: זאת ירידת כוחות.
זבולון כלפה: אף אחד לא רואה את התמונה הכוללת?
מיקי לוי: זאת ירידת כוחה של הרשות במשך שנים.
<זאב פורת: אני לא רוצה לדבר כרגע על הון שחור.
<זאב פורת: אני רוצה לבחון לאיזה אחוז מהדוחות השנתיים אנחנו בכלל מתייחסים.
<זאב פורת: הכמות היא כמות אפסית.
<זאב פורת: האינטרס של כולנו לתגבר בצורה ממשית כדי לגבות את מה שעל השולחן, לא מה שנעלם.
<זאב פורת: זאת חובה של כולנו.
<זאב פורת: אני חושב שיותר מאשר העגל רוצה לינוק, הפרה רוצה להיניק.
<זאב פורת: המשמעות היא לכלל עם ישראל.
אלעזר שטרן: למי אתה מדבר?
<זאב פורת: אני מדבר כרגע לכולנו.
<זאב פורת: אני מדבר כרגע לכנסת, אני מדבר כרגע לממשלה.
אלעזר שטרן: כולנו זו לא תשובה.
<זאב פורת: אני מכוון לאגף התקציבים, לנש"מ, לכל פינה ופינה שיכולה לבוא ולסייע.
<זאב פורת: המשמעות היום היא שהמשרדים מרוקנים מכוח אדם מקצועי.
<זאב פורת: במה שנמצא כיום, לא בשינוי חקיקה, אפשר היה לפעול בצורה הרבה הרבה יותר מאסיבית.
אלעזר שטרן: באגף התקציבים דילגו על כיתה ג'?
אלעזר שטרן: הם לא מבינים את המתמטיקה הזאת?
<ערן יעקב: עזוב, אל תיכנס.
<זאב פורת: למה לא להיכנס?
מיקי לוי: נפתור את זה בבית.
אלעזר שטרן: זה הבית.
מיקי לוי: יש חוסר כוח אדם.
אלעזר שטרן: שאלנו אתכם בכמה דיונים פה בוועדה מה שווה בן אדם פר - -
<זאב פורת: אני אוכל לתת את הסכומים.
אלעזר שטרן: שמנו סכומים.
אלעזר שטרן: יש לי את הסכומים בראש, אבל אני מבין שהם לא מדויקים.
אלעזר שטרן: יש על זה מחלוקת.
אלעזר שטרן: גם אם הסכומים הם 20% ממה שנאמר פה, עדיין עובד שווה הרבה יותר - -
אלעזר שטרן: אני לא מבין את השאלה הזאת.
אלעזר שטרן: אני מנסה להבין איפה בדיוק הבעיה.
אלעזר שטרן: יש לכם 3000 מועמדים על 300 מקומות.
אלעזר שטרן: למה זה 300 מקומות ולא 600 מקומות?
מיקי לוי: זה עניין של תקציב.
אלעזר שטרן: אני חוזר לתקציב.
זבולון כלפה: זה מניע בסוף אחד את השני.
מיקי לוי: רק עכשיו הגענו לתקן.
מיקי לוי: תנו צ'אנס.
זבולון כלפה: זה נגמר עוד מעט.
<קריאה: לא ייגמר שום דבר.
<זאב פורת: יש לנו לא מעט דברי חקיקה שעניינם אכיפת הגבייה.
<זאב פורת: לצערי הם נותבו לכיוון ועדת חוקה חוק ומשפט.
<זאב פורת: זה ממש קרב מאסף.
<זאב פורת: הולך לאט מאוד, אם בכלל הולך.
<זאב פורת: חוכמה קטנה לפרט לכם.
<זאב פורת: אפשר להעביר בצורה מסודרת דברי חקיקה.
אלעזר שטרן: חבר הכנסת ליצמן שואל מה הסיבה.
אלעזר שטרן: מתחת לשולחן שוכבת לה איזו סיבה שאנחנו נוגעים בה ולא נוגעים בה.
זבולון כלפה: התחושה שלי כחדש בבניין היא שהרבה פעמים הרושם שמתקבל הוא שלרשות המבצעת יש עודף של כוח ביד, כאשר תוספת החקיקה תיתן יותר כוח.
זבולון כלפה: איפה האיזון נשמר בין האזרח הקטן, שהתחושה שלו כשהוא בא לחקירה - -?
זבולון כלפה: זה כמעט התקף לב כשהוא מקבל את אותו מכתב.
זבולון כלפה: האיזונים האלה הם הכרחיים ביותר.
<זאב פורת: אני מסכים איתך במאת האחוזים כאזרח, אבל אתה כאזרח צריך לבוא ולשאול את עצמך אם אתה רוצה שהרשות תפעיל את מרותה על כלל אזרחי ישראל בצורה שוויונית.
זבולון כלפה: ברור שכן.
<זאב פורת: האם אתה רוצה לפעול לאכיפה ולגבייה של חובות?
<זאב פורת: אני לא רוצה לדבר על המספרים, שמעת אותם בכל הדיונים.
<זאב פורת: אנחנו מדברים על מיליארדים.
<זאב פורת: אתם צריכים להעניק לנו אמצעים לעשות את זה.
<זאב פורת: אנחנו לא עושים את זה לטובתנו הפרטית, אנחנו עושים את זה לתועלת עם ישראל.
אלעזר שטרן: ערן יודע וגם מיקי יודע שיש לכם פה כמה חיילים בוועדת הכספים – אני לא מדבר על ועדות אחרות - שבאמת מבינים את הדבר הזה.
אלעזר שטרן: הם מבינים את הדבר הזה בצד הכמותי ובצד הערכי.
אלעזר שטרן: דיברנו על הדברים האלה.
אלעזר שטרן: הוועדה הזאת קמה בשביל זה.
יעקב ליצמן: האם העובדה שזה נמצא בוועדת חוקה מפריעה לנושא לעבור לכאן על-מנת שיפעלו גם כאן?
אלעזר שטרן: נשים את הדברים טיפה על השולחן בלי לגעת.
אלעזר שטרן: אני חושב שמה שעובר פה קצת כחוט השני זה מה שבתקשורת קוראים "הון שלטון".
אלעזר שטרן: אנחנו לא אומרים את השם הזה, אבל זה כאן.
אלעזר שטרן: אני ואתה לא במקום הזה.
אלעזר שטרן: זה לא יעניין אותנו.
אלעזר שטרן: אנחנו יודעים להילחם.
אלעזר שטרן: זאת מלחמה, לא מאבק.
אלעזר שטרן: אם זה הון שלטון זאת מלחמה, לא מאבק.
אלעזר שטרן: זאת שאלה קיומית.
אלעזר שטרן: בעוד יומיים יצאו מהוועדה הזאת אותן שאלות שאמרנו לגבי אותם חוקים שתקועים בוועדות אחרות.
אלעזר שטרן: אנחנו נבקש לקבל את זה כתוב.
אלעזר שטרן: לגבי אותם תקנים של 300 נבקש לקבל לוחות זמנים.
אלעזר שטרן: זה מה שיניע.
אלעזר שטרן: נקווה שנקבל אותם הכי מהר שאפשר.
אלעזר שטרן: כמובן שנקבל תאריך לדיון הבא.
אלעזר שטרן: אנחנו יודעים כמה זמן הוועדה הזאת נמצאת על השולחן עד שהיא התכנסה.
יעקב ליצמן: אתה יכול לשבת בדיונים בצהריים.
אלעזר שטרן: נכון, זה מה שנעשה.
אלעזר שטרן: אנחנו נתכנס גם בימים שהכנסת לא מתכנסת.
<דוד גולדברג: גם אני וגם לשכת רואי חשבון בעד המאבק באופן חד משמעי.
<דוד גולדברג: כאשר משה אשר נכנס לתפקידו, אמרתי לו: משה, ביחד נתרום מזמננו, נושא חשוב מעין כמוהו לכלכלת ישראל.
<דוד גולדברג: אני רוצה להתייחס לחקיקה נוספת שבדרך.
<דוד גולדברג: כאן אני חושב שאין אבחנה.
<דוד גולדברג: ניתן לומר שכמעט כל חקיקה היא מאבק בהון השחור.
<דוד גולדברג: אפשר לומר שכל חקיקה שמוסיפה מס היא במסגרת המאבק בהון השחור.
<דוד גולדברג: כמעט בכל חקיקה יש פרצה שאני סוגר.
<דוד גולדברג: בואו נבחין בין פרצה שמתרחשת במספר מסוים של מקרים, לבין בעיה רוחבית בענפים מסוימים שלא ניתן שם מענה.
<דוד גולדברג: אני חושב שלהטיל עוד חקיקה על אוכלוסיות שמשלמות את המס, כאשר ישנה בעיה כזאת או אחרת שצריך לטפל בה, זה דבר שגורם להעלות את שיעור המס האפקטיבי ולגרום לאותן אוכלוסיות משלמות המס להתמרמרות.
<דוד גולדברג: זה לא מאבק בהון השחור, זה לסגור פרצות.
<דוד גולדברג: יחד עם זאת, צריכה לבוא לכאן חקיקה חדשה שעושה שינוי ומגיעה לאוכלוסיות שלא משלמות מסים שנים רבות.
<דוד גולדברג: לשם צריך להגיע.
<דוד גולדברג: חבר הכנסת זבולון קלפה שאל מדוע קרה כל מה שקרה עד היום, מדוע קרה ההון השחור האדיר של 180 מיליארד שקל.
<דוד גולדברג: אם אתה נישום, אתה אזרח ואתה יודע שאחוז המדגם או הבדיקות במע"מ הוא 0.8 אחוז לערך, פחות מאחוז, ואתה יודע שאחוז הבדיקות של מס הכנסה בדוחות מס הוא פחות מ-2.5 אחוז - אני אומר שבשנים קודמות האחוז היה 17 עד 20 אחוז - הסיכוי שתיתפס הוא נמוך מאוד.
<דוד גולדברג: גם כשאתה מגיע לבית המשפט, בתי המשפט פקוקים כי כל מדיניות הענישה וכמות השופטים המכובדים שעוסקים במיסוי היא נמוכה.
<דוד גולדברג: בסוף נאלצים להגיע לפשרה, שתוחלת הערך הנוכחי הכלכלי שלך היא best, היא הדבר הכי טוב שקרה לך, כי מערכת הענישה צריכה גם היא לעבור תיקון.
<דוד גולדברג: על מנת שהמאבק האמיתי בהון השחור יצליח יש פה סוגיות שצריכות להיפתר ברמות מאוד גבוהות, אחרת אנחנו נשב ונדבר ולא ישתנה שום דבר במדינת ישראל.
<דוד גולדברג: למה אני מתכוון?
<דוד גולדברג: כוח האדם ברשות המסים למעלה מ-10 שנים הידרדר.
<דוד גולדברג: אין כוח אדם.
<דוד גולדברג: אומרים לי כמייצג: תהיה מרוצה שאחוז המדגם הוא קטן.
<דוד גולדברג: אני חושב שלמי שבסדר שיהיו שומות, שיוציאו 01 שומות סופיות לפי דוח שהגשת, שהנישום שלך ירגיש שישנה אבחנה בין מי שבסדר למי שלא בסדר.
<דוד גולדברג: הדבר הזה לא מקבל כיום ביטוי כי אין כוח אדם.
<דוד גולדברג: מערכות הטכנולוגיה ישנות.
<דוד גולדברג: אני מעריך בגס שרבע מיליארד שקל נדרשים כדי ליישר את המערכת הטכנולוגית של רשות המסים.
<דוד גולדברג: מי נפגע?
<דוד גולדברג: הנישומים הטובים, משלמי המסים.
<דוד גולדברג: המייצגים, כל מי שלמעשה צריך לקבל את השירות ולא יכול לקבל אותו.
<דוד גולדברג: מי מרוויח מזה שהמערכות לא טובות?
<דוד גולדברג: אלה שנמצאים בצד של ההון השחור.
<דוד גולדברג: אלה מרוצים שהמערכות לא מתפקדות, שמערכות המודיעין שלהם חלשות, שאין אנשים בשטח.
<דוד גולדברג: ניקח את יחידת יהלום, יחידה מובחרת, יחידה שעושה במעט שיש לה המון.
<דוד גולדברג: אם אין לך אנשי שטח ואנשי מודיעין - איסוף המודיעין הוא חשוב, כשכל זה זה תקציב - לא יתקדם שום דבר, לא תגיע לשום מקום אחר.
<דוד גולדברג: כשאתה שם משאבים ההכנסה לא יכולה להיות היום, ההכנסה תהיה קדימה.
<דוד גולדברג: מה שאתה לא משקיע היום לא יהיה קדימה.
<דוד גולדברג: אם אתה רוצה היום הכנסות שיעלו על ההשקעה שלך, לכסות אותן בשנה שנתיים, זה לא הולך.
<דוד גולדברג: צריך לקבל החלטה אמיצה במדינת ישראל על כך שמשקיעים כמה שצריך בשביל להרחיב את בסיס המס.
<דוד גולדברג: אז תבוא בשורה לאזרחים הטובים: אנחנו יכולים במדינת ישראל להוריד את שיעורי המס כי הרחבנו את בסיס המס, הגענו לאוכלוסיות האחרות שלא יודעות תשלום מס מה הוא.
<דוד גולדברג: כאן אני בא לדוגמא אחת של חובת דיווח.
<דוד גולדברג: אני מדבר על הצהרת הון, לא דוח אישי, כי הצהרת הון זה המקום שבו אתה נולד.
<דוד גולדברג: מחר ישאלו אותך איך טסת לחו"ל 30 פעם, איך קנית מכונית כזאת או אחרת.
<דוד גולדברג: לא תוכל לספר סיפורים, כי אתה במערכת מדווח.
<דוד גולדברג: אפשר אוכלוסיות מסוימות לפטור.
<דוד גולדברג: אני בא לרשות המסים.
<דוד גולדברג: איזה כוח אדם יש ברשות המסים שיכול לקלוט, לטפל ולנתח את הצהרות ההון שייקלטו?
<דוד גולדברג: הם ישבו במעטפות?
<דוד גולדברג: האזרחים מודעים לבעיה של כוח האדם, הם יודעים, הם לא חוששים בכלל.
זבולון כלפה: בונים על זה.
<דוד גולדברג: הם עושים אסטרטגיה על זה.
<דוד גולדברג: כשעוברת ניידת עם כחול למעלה, אתה מוריד את הרגל מהגז?
<דוד גולדברג: יש מניעה.
<דוד גולדברג: כשיש מצלמה שאין בה שום פילם, אתה מוריד את המהירות שלך?
<דוד גולדברג: איזו מניעה יש פה שאזרחים צריכים להבין שאם הוא מחר עובר עבירות מסוג מסוים, הוא מגיע לבית משפט והוא חוטף?
<דוד גולדברג: אתה מתחיל ממדיניות הענישה, מתחיל מהשופטים, דרך חקירות, דרך כוח אדם שמסוגל ואנשי שטח שמסוגלים להביא ראיות.
<דוד גולדברג: עשו כאלה מבצעים נקודתיים.
<דוד גולדברג: כמה מבצעים יכולה רשות המסים לעשות כשאין את כוח האדם?
<דוד גולדברג: אני מכיר את השטח, אני מכיר את הנושא הזה.
<דוד גולדברג: אני אומר, ריבונו של עולם, יש חגיגה.
<דוד גולדברג: אנשים חוגגים על כך שאין משאבים לטפל בעניין.
<דוד גולדברג: דבר ראשון זה משאבים, משאבים, משאבים, כי אנחנו יכולים לשבת עד מחר.
<דוד גולדברג: אם לא יהיו משאבים אני לא רואה שינוי.
<דוד גולדברג: יש פה אסטרטגיה שהיא כמו ועדה בין משרדית.
<דוד גולדברג: בואו נחשוב מה אנחנו רוצים.
<דוד גולדברג: באים לכאן תושבי חוץ, משקיעים מזוודות בישראל.
<דוד גולדברג: הדבר החיובי זה שיש השקעות במדינת ישראל.
<דוד גולדברג: כשהאוצר מודד את ההשקעות בישראל זה נהדר.
<דוד גולדברג: הדבר השלילי הוא שהם באים עם המזומנים, קונים את נתניה, את אשקלון ואת אשדוד.
<דוד גולדברג: זה בסדר שהם משקיעים, אבל כועסים עלינו שאנחנו לא עקביים בכל המאבק בהון השחור.
<דוד גולדברג: אנחנו נותנים אפשרות להכניס את הכסף הזה לארץ אבל מחירי הדיור לא יורדים.
<דוד גולדברג: מחירי הדיור לא מנותקים מהמאבק בהון השחור, לא מנותקים מכל הנושא של ראייה, fatca, OECD ושיתוף הפעולה איתם.
<דוד גולדברג: פגשתי את נציג ה-OECD שהגיע כאן לאוצר.
<דוד גולדברג: הם כועסים על דברים מסוימים, ובצדק.
<דוד גולדברג: על מי אנחנו מטילים את זה?
<דוד גולדברג: על אזרחי ישראל.
<דוד גולדברג: מטילים דרישות על אזרחי ישראל כאשר תושבי חוץ באים לכאן.
<דוד גולדברג: דרך אגב, בצרפת שיעור המס הוא 75%.
<יהודה שפר: בית המשפט ביטל את זה שם.
<דוד גולדברג: אני שמח.
<דוד גולדברג: באים לכאן עם ים מזומנים, קונים ומשקיעים את הכסף בישראל.
<דוד גולדברג: צריך להחליט מה חשוב לנו.
<דוד גולדברג: ההשקעות בישראל חשובות לנו.
<דוד גולדברג: חשוב לאטום את זה ושיהיו לנו דרישות.
<דוד גולדברג: מה חשוב לנו כאן?
<דוד גולדברג: רשות המסים עשתה מבצע לאתר את אותם תושבי חוץ שקנו דירות יוקרה ולא שילמו אפילו 10% על שכירות.
<דוד גולדברג: כשאתה יודע שאנשים בשטח ויש מבצעים, אתה חושב פעמיים מה לעשות.
<דוד גולדברג: זה לא קורה, זה לא יכול לקרות.
<דוד גולדברג: צריכה להיות יחידת אנליסטים.
<דוד גולדברג: מהמודיעין שאתה עושה ומהאנליזה שאתה עושה אתה יוצא לשטח, אתה עוקב אחרי אדם, אתה מביא ראיות.
<דוד גולדברג: אחרי 1,2,3,5 ראיות כאלו אנשים יחשבו פעמיים.
<דוד גולדברג: זה לא קורה, זה איננו, צריך משאבים בשביל זה.
<דוד גולדברג: אין ספק שצריך לטפל בעניין, אבל צריך לטפל בזה בצורה נכונה ומשולבת.
<דוד גולדברג: אני אתן כדוגמא את הפרסום שהיה במדיה.
<דוד גולדברג: לפני הבחירות היה פרסום במדיה של השחורים שקופצים על הלבן.
<דוד גולדברג: פרסום מצוין.
<דוד גולדברג: היה פרסום שמי שראה אותו אמר: רגע, יש פה עכשיו מאבק בהון השחור, יש פה איזה מסר.
<דוד גולדברג: בשיווק לומדים דבר אחד פשוט: מסר חייב להיות רציף, מסר חייב להיכנס למודעות של האזרחים.
<דוד גולדברג: חבר'ה, רשות המסים בשטח.
<דוד גולדברג: שים את הקוז'ק הזה למעלה.
<דוד גולדברג: תן את ההרתעה.
<דוד גולדברג: ההרתעה לא קיימת וגם העשייה.
<דוד גולדברג: אין ספק שיש מה לעשות, אבל זה מתחיל מהגישה של המשרדים, מוועדה בין משרדית, זה מתחיל מהנושא של המשאבים דרך התקציבים.
<דוד גולדברג: אני חושב שוועדת כספים צריכה ללחוץ.
<דוד גולדברג: נדמה לי שיצא כבר פרוטוקול אחד שדיבר על בקשה להגביר את כוח האדם ואת התקציב ברשות המסים.
<דוד גולדברג: לשכת רואי חשבון תהיה שם, היא תיתן את מה שצריך.
<דוד גולדברג: אני חושב שאזרחים טובים צריכים לשלם פחות מס, שצריך להרחיב את בסיס המס, להגיע לאותם ענפים ואוכלוסיות שלא משלמות.
<דוד גולדברג: הלוואי שיגיע היום הזה.
יעקב ליצמן: בזמנו אמרת את זה.
יעקב ליצמן: ניהלת מאבק בדיווח המקוון של מע"מ.
יעקב ליצמן: האוצר רצה להוריד את זה מ-2.5 ל-1.5.
יעקב ליצמן: אני חושב שתמכנו.
יעקב ליצמן: בסוף משכו, החזירו והגיעו לפשרה על 2.
יעקב ליצמן: נדמה לי שזה היה בסוף.
יעקב ליצמן: מאז עברה חצי שנה.
יעקב ליצמן: האם החששות שהיו בזמנו הצדיקו את ההתנגדות?
<דוד גולדברג: אני אגיד לך מדוע.
<דוד גולדברג: אני שואל שאלה אחת.
<דוד גולדברג: אני בעד המדינה ובעד רשויות המדינה, אנחנו עובדים ביחד.
<דוד גולדברג: אם היו אומרים לי שבמחזורים של מיליון וחצי יש הון שחור בהיקף x משמעותי - -
<ערן יעקב: זה במחזור הלא מדווח.
יעקב ליצמן: נגיד שכוח האדם הזה יבדוק את המקוון שירד מ-2.5 ל-1.5 או 2.
יעקב ליצמן: האם לא נכון לשים את כוח האדם הזה במקומות שאתם מדברים עליהם כל יום?
<דוד גולדברג: ברור שכשיש לך מצוקת כוח אדם אתה עושה איזה אופטימום היכן לשים.
יעקב ליצמן: מדוע האוצר רצה להוריד את זה, על אף שנאמר כאן קודם - -?
<דוד גולדברג: אין לי מושג.
<דוד גולדברג: אין ספק שצריך לעשות מהלכים נכונים כדי להשיג הישגים במאבק בהון השחור, אחרת יהיו עוד זמירות, עוד ישיבות, עוד שיחות ופרוטוקולים.
<דוד גולדברג: כשאזרחים רואים שאין שום דבר מעשי אחרי כל הכותרות בעיתונים, הם מבינים שבעצם אנחנו מדברים ואין כלום.
<עדי ברנדר: התבקשנו לדבר על ניתוח שפרסמנו בדוח בנק ישראל בנושא דיווח ישיר.
<עדי ברנדר: האמת שאחרי הדיון פה אני רוצה לחזק את העמדה שהציגה רשות המסים בנוגע לחשיבות של הטכנולוגיה.
<עדי ברנדר: בחנו את הסוגיה של דיווח ישיר.
<עדי ברנדר: אחת ההצעות שמונחות על השולחן זה להנהיג דיווח ישיר.
<עדי ברנדר: בחנו מה נעשה בעולם.
<עדי ברנדר: ניתחנו את האפקטיביות של זה.
<עדי ברנדר: המסקנה שלנו היא שתוספת של מיליוני ניירות שיגיעו לרשות המסים תהיה מהלך מאוד בזבזני.
<עדי ברנדר: בטכנולוגיה הקיימת היום ובמידע שקיים במערכת הרבה יתר אפקטיבי ללכת לשדרוג של הטכנולוגיה הקיימת ולניתוחים באמצעות תוכנות פיקטיביות שינתחו את הנתונים.
<עדי ברנדר: הערכה של רשות המסים בארצות הברית היא שהכנת הדוח דורשת כ-14 שעות מכל נישום פעם בשנה.
<עדי ברנדר: גם אם ניתן לצמצם את זה, מדובר בעלות עצומה, מדובר בסדרי גודל של הרבה מאות מיליוני שקלים לשנה מבחינת הנטל על האזרחים.
<עדי ברנדר: זה כמובן יותר מהסכומים שאנחנו מדברים עליהם כאן בתוספת תקציבית שנתית לרשות המסים.
<עדי ברנדר: לזה עוד כמובן צריך להוסיף את עלות המנגנון שיקלוט את הניירת הזאת.
<עדי ברנדר: גם בארצות הברית, שיש שם את אותו דיווח ישיר, נבדק אחוז אפסי של הדוחות, 0.6 עד 1.2 אחוז מהדוחות, תלוי בשנה.
<עדי ברנדר: גם שם האפקטיביות של אותו מידע כשהוא מגיע לרשויות מאוד נמוכה.
<עדי ברנדר: עדיף בקונטקסט הזה להשתמש בפרופיל הסיכון מראש של הנישומים על מנת לדרוש דיווח רק ממי שהוא פוטנציאל לגבייה, כך לחסוך את הנטל משאר הציבור.
זבולון כלפה: למה במסגרת המחקר שלכם לא הולכים הפוך?
זבולון כלפה: באיזה מדינות יש כמות דוחות שנבדקים באחוזים גבוהים יותר?
מיקי לוי: הוא אומר חובת דיווח על ידי כלל אזרחי ישראל.
<עדי ברנדר: אני מיד אגיע לשאלה שלך בזווית קצת אחרת.
<עדי ברנדר: אנחנו מיד נגיע לשם.
<עדי ברנדר: כרגע דיברתי על ארצות הברית.
<עדי ברנדר: כמעוט כל המידע שהאזרחים יגישו מצוי כבר בידי רשות המסים.
<עדי ברנדר: היום יש לנו את המערכת של טופסי 126 שהמעסיקים מדווחים על כל השכירים.
<עדי ברנדר: יש מידע שהבנקים מעבירים את תשלומי המס.
<עדי ברנדר: החקיקה שתאפשר לרשות המסים להגיע למידע הזה תהיה הרבה יותר אפקטיבית, תטריח את הציבור הרבה פחות מאשר שכל אחד ישלח את הטפסים בעצמו.
<עדי ברנדר: כנ"ל לגבי חברות ביטוח וקרנות פנסיה, נתוני הביטוח הלאומי והבעלות על נדל"ן, שאלה פחות או יותר המאגרים של הנתונים שמהם אפשר לזהות את פרופיל הסיכון ואת האוכלוסיות החשודות.
<דוד גולדברג: חסר לך את כל אותה אוכלוסייה שלא מדווחת.
<דוד גולדברג: הם לא שכירים, הם לא 126, אבל אתה רואה אותם על המטוסים.
<דוד גולדברג: כל האוכלוסייה הזאת שלא מדווחת - -
<ערן יעקב: המידע קיים.
<ערן יעקב: חלק גדול מהמידע, גם המידע שאמרת, נמצא.
<ערן יעקב: המהלכים שאנחנו עושים עכשיו להרחבה באמצעות סמ"חים הם לא בהכרח המידע שזמין לך לגבי אם דיווח או לא דיווח.
<ערן יעקב: זה יכול להיות, כמו שאתה אומר, יציאות, כניסות.
<ערן יעקב: זה יכול להיות מידע גלוי שנמצא.
<ערן יעקב: אנחנו מנסים להגיע למידע הזה.
<ערן יעקב: יש היום כלים טכנולוגיים שמאפשרים את הדבר הזה.
<ערן יעקב: כן, זה עלויות.
<ערן יעקב: כן, זה שדרוג התהליך הזה.
<ערן יעקב: אז אתה מגיע בדיוק למי שאתה רוצה.
<ערן יעקב: אתה לא רוצה על 2.6 מיליון שכירים - -
מיקי לוי: זה לא אפקטיבי.
<דוד גולדברג: גם אם הגעת למידע אתה צריך עכשיו כוח אדם, אתה צריך שטח, אתה צריך ראיות, אתה צריך להביא את הראיה ולומר: אוקי, איתרתי את האוכלוסייה המסוכנת, בעלת הפוטנציאל.
<דוד גולדברג: זה כוח אדם.
<דוד גולדברג: את הטכנולוגיה אתה צריך לשפר כדי לקבל את המידע, להגיע למאגרים, לנתח אותם ולעשות עבודת שטח.
<ערן יעקב: זה גם וגם.
<ערן יעקב: טכנולוגיה מאפשרת לך להגיע לנישומים האלה.
מיקי לוי: אין לנו חילוקי דעות בעניין הזה.
<עדי ברנדר: הסתכלנו גם מה נעשה במדינות אחרות ב-OECD.
<עדי ברנדר: מתוך 34 מדינות ה-OECD, ב-16 מהמדינות אין בכלל חובת דיווח לשכירים.
<עדי ברנדר: ב-13 מהמדינות יש דיווח שרשות המסים שולחת לאזרח.
<עדי ברנדר: על בסיס הנתונים שרשות המסים מקבלת - -
זבולון כלפה: תאשר או לא תאשר.
<עדי ברנדר: כן.
<עדי ברנדר: על בסיס הנתונים שהיא מקבלת מהמאגרים האלקטרוניים היא שולחת לאזרח, כשהאזרח משיב אם בסדר או שיש לו תיקונים.
<עדי ברנדר: בעוד 5 מהמדינות מתוך אותן 13 האזרח צריך להשלים פרטים בודדים, כאשר רוב המידע נמצא בדוח שרשות המסים שולחת אליו.
<עדי ברנדר: יש 5 מדינות שאכן יש דיווח מלא על נייר, שאלו ארצות הברית, קנדה, פולין, יוון והונגריה.
<עדי ברנדר: אלו המדינות שבהן האזרחים מדווחים בנייר.
<עדי ברנדר: אם מישהו מחפש את ההצלחות הגדולות אז כנראה שהן לא נמצאות ב-3 המדינות האחרונות.
זבולון כלפה: השאלה לשיטתו של מי.
זבולון כלפה: יש כמה צדדים למטבע, כמו שאתם יודעים.
<עדי ברנדר: נקודה אחרונה שאני חושב שיש לה חשיבות רבה.
<עדי ברנדר: אחת הבעיות, לדעתנו, בראייה שלנו של המערכת - אנחנו מכירים את זה מההתעסקות עם המערכת בנושא של מס הכנסה שלילי - היא הדיווח המאוחר של המעסיקים שרשות המסים מאפשרת.
<עדי ברנדר: כמעט בכל שנה מתאפשרת דחייה של הדיווח, כאשר גם אחר כך האכיפה של הדיווח נמוכה.
<עדי ברנדר: יש את תסמונת החלונות השבורים של ג'וליאני, מי שמכיר, כך שבמקומות שהחלונות שבורים זה נותן פוטנציאל לפשיעה יותר חמורה כי לאזרחים יש תחושה של אכיפה נמוכה.
<עדי ברנדר: היות וזה בדיוק המקום הכללי שבו כל האזרחים פוגשים את המערכת, אז זה גם אחד המקומות שחשוב לתקן בהם.
<עדי ברנדר: ברוב המדינות שבדקנו, דיווחי המס של הנישומים מושלמים בחודשים ינואר פברואר.
<עדי ברנדר: אפשר להגיע עוד חודש או חודשיים אם אנחנו חושבים שאנחנו במקום פחות טוב, אבל הדחיות החוזרות והנשנות האלו משבשות את בסיסי הנתונים עצמם, הן גם דוחות את האפשרות להתקין את האכיפה האפקטיבית.
<עדי ברנדר: אנחנו חושבים שזה אחד המקומות שבהם אפשר להתקין ולקדם.
<אלי אור: אני רוצה להצטרף לדברים שאמר דודי ולמחקר שבמסגרת המכללה ביצעתי.
<אלי אור: בעיית כוח האדם היא בעיה קשה.
<אלי אור: אנחנו לא רואים אכיפה במועד ושימוש בכלים הקיימים בגלל כוח האדם.
<אלי אור: כשאנחנו מסתכלים על מחקרים אחרים בעולם אנחנו רואים שתשלום מס זה הרגל, זו מוסכמה חברתית.
<אלי אור: כאשר השכן שלך לא משלם מסים, אין לו עסק, הוא מחליף מכוניות, נוסע לחו"ל וגם כל הזמן משוויץ בזה שהוא לא משלם מס, גם אתה תרגיש פראייר ולא תשלם מסים.
<אלי אור: המחקר גם מעלה שרמת הציות במועד של עסקים שקיימים בישראל היא נמוכה.
<אלי אור: מדווחים על ההכנסות שלהם, אבל אין שום אכיפה משמעותית כדי שהם יצייתו במועד.
<אלי אור: אם אני מוסיף את זה לדברים של דודי, על כך שאתה יודע שלא יבדקו לאחר שתגיש את הדוח, אז בדקתי מה קורה עם אנשים שניסו להפעיל עליהם כלים פליליים או מעין פליליים להגשת דוח, מה קרה להם לאחר מכן.
<אלי אור: לאחר מכן אף אחד לא בדק את הדוחות שלהם, למרות שאכפו עליהם את הגשת הדוחות בכלים מאוד מאוד משמעותיים.
<אלי אור: הבעיה של כוח אדם היא בעיה משמעותית.
<אלי אור: אני רוצה לחזור לנושא שלא דיברו עליו היום.
<אלי אור: אני רוצה לתת זרקור לחוק העבירות המינהליות מ-1985.
<אלי אור: היישום התחיל ב-1987.
<אלי אור: יש כלי מצוין לעבירות הקלות היום יומיות שרשות המסים יכולה להשתמש בו בצורה מוגברת.
<אלי אור: בעבר היא לא השתמשה בו, למרות ביקורות של מבקר המדינה בצורה רציפה ובכמויות מאוד מאוד משמעותיות.
<אלי אור: אני ממליץ לוועדה לבחון שוב את החוק הזה, להגדיל את סכומי הקנסות שיכולים במסגרת החוק להטיל, כי שם החלף לקנס הוא מאסר, לעומת עיצומים כספיים שזה קנס שאם לא שילמת עדיין האכיפה היא אזרחית.
<אלי אור: אני מציע להשתמש בחוק העבירות המינהליות, לא להתעסק בעבירות הטכניות הפשוטות באמצעות הגשת כתבי אישום.
<אלי אור: יש היום לפחות 10 עורכי דין ברשות המסים שעוסקים בעבירות שהן עבירות יחסית פעוטות.
<אלי אור: הם מצליחים להגיע למעט מאוד מהאוכלוסייה.