GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סתיו שפיר: מתוך ה-14 מיליון השנתיים, אתם מעבירים 12 מיליון בעודפים מחויבים?
<קרן שפר: לא 14 מיליון.
סתיו שפיר: רק על שיווק תיירות בישראל זה 14 מיליון שקלים.
<קרן שפר: זה יותר.
<קרן שפר: זה מאה ומשהו מיליון שקלים.
סתיו שפיר: לשנה.
<קרן שפר: מסגרת התקציב השיווק שלנו היא בערך 250 מיליון שקלים ומתוך זה החלק העיקרי כאן הוא תקציב השיווק.
<קרן שפר: מאה מיליון.
יצחק כהן: מה קורה ברשב"י?
<קרן שפר: בחודש מאי אנחנו מבצעים את הילולת הרשב"י.
ניסן סלומינסקי: כמי שאחראית, את תצטרכי להיות שם.
<קרן שפר: אני הולכת לשם כל שנה.
ניסן סלומינסקי: אני סתם צחקתי.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה מספר 37003?
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 37003 – אושרה
משה גפני: אני מצטרף לרביזיה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 54003, רשויות פיקוח.
ניסן סלומינסקי: עמוד 74.
<נורדן שלאבנה: מדובר בהעברת חמישים אחוזים מהעודפים של הרשות להגבלים עסקיים, הרשות להגנת הצרכן, המועצה הישראלית לצרכנות, רשות הטבע והגנים, רשות החשמל, רשות הגז ואיגוד ערים כינרת.
<נורדן שלאבנה: לכל רשות, כמו שהוסבר בסעיף 32, יש חשב נפרד ובמשרד אחר.
<נורדן שלאבנה: אם יש שאלות לכל רשות בנפרד, אני אשמח לענות.
משה גפני: למה רשות הטבע מקבלת סכום כזה גדול?
ניסן סלומינסקי: כי הסכום הבסיסי שלה הוא גדול.
משה גפני: זה סכום ממש גדול.
ניסן סלומינסקי: בערך שליש.
<יוסי עדס: רשות הטבע והגנים, חלק גדול מהתקציב שלה מיועד לתקציבי פיתוח לשמירת הטבע, לשיקום טבע וכדומה.
<יוסי עדס: במסגרת זאת חלק מהתקציב נועד בתקציבים שהועברו מתקציב משרד התיירות בהתאם להחלטת ממשלה לשיקום ים המלח.
<יוסי עדס: בעקבות זה שבשנה שעברה התקציב הועבר לקראת סוף השנה, חלק מהביצוע היה יחסית נמוך, בעיקר עקב אופיו של תקציב הפיתוח.
משה גפני: הרשות לשידורים ציבוריים, חשמל.
<נורדן שלאבנה: רוב הכסף הוא עודפים.
<נורדן שלאבנה: כמו שאתה רואה, חלק בגין עבודות ייעוץ וזה הרוב.
<נורדן שלאבנה: הייעוץ הוא של רואי חשבון ועורכי דין בגין הרפורמה בחשמל, עבודות פיקוח על מתקני חשמל וכולי.
ניסן סלומינסקי: הם דווקא עושים עבודה טובה מאוד אלא שצריך לשמר אותם שיישארו.
משה גפני: מה עם רשות הגז?
<נורדן שלאבנה: גם רשות הגז, מרבית הכסף היא בגין עבודות ייעוץ ופיקוח על חברת נתגז, על הקמת קווי הולכת גז.
זבולון כלפה: מה זה איגוד ערים, כינרת?
<יוסי עדס: איגוד ערים אחראי על הסביבה.
זבולון כלפה: נראה לי ששם זה בור בלי תחתית מבחינת הפרויקטים.
<יוסי עדס: האיגוד התחיל לפעול לפני מספר שנים.
<יוסי עדס: השלב הראשון היה להתחיל לפנות.
זבולון כלפה: יש איזושהי תכנית אב כוללת?
<יוסי עדס: יש תכנית.
<יוסי עדס: הייתה תכנית כוללת והם עשו שביל סובב כינרת והסדירו את כל הסביבה החופית שבחלקה הייתה בעייתית מבחינת לכלוך וגישה והם טיפלו בזה.
<יוסי עדס: השלב השני הוא להסדיר את החופים.
<יוסי עדס: היה פינוי של חופים מכל מיני אנשים שתפעלו אותם באופן לא מסודר ולא מורשה.
<יוסי עדס: חלק מזה הגיע לבתי משפט.
ניסן סלומינסקי: הם הצליחו לפנות את כל אותם אלה שהשתלטו?
<יוסי עדס: הצליחו לפנות כמעט את רוב החופים עליהם השתלטו.
<יוסי עדס: השלב הנוכחי הוא לפתח את אותם חופים, חלקם בפיתוח ראשוני והוצאה ליזמים וחלקם על ידי יזמים בשיטת BOT.
ניסן סלומינסקי: יש פיקוח על המחירים?
<יוסי עדס: כל החופים המוכרזים בארץ הם בפיקוח מחירים.
<יוסי עדס: כל החופים של הכינרת הם חינם בכניסה למעט חניה.
עיסאווי פריג': זה אחד הדברים הקשים שם.
ניסן סלומינסקי: דווקא יש פיקוח יפה.
<יוסי עדס: הם מפעילים שאטלים בחינם לחופים ורק מי שרוצה להגיע בגישה ישירה לחניון ולהשאיר בו את הרכב, הוא ישלם.
זבולון כלפה: כל חופי הכינרת מנוהלים על ידי איגוד אחד, תאגיד אחד?
<יוסי עדס: כמעט רוב חופי הכינרת.
<יוסי עדס: החופים שבטבריה הם באחריות העיר עצמה ושאר החופים, כמעט כולם, מטופלים על ידי האיגוד או זכיינים מטעם האיגוד.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 54003.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 54003 – אושרה
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 67003, בריאות.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 67003 – אושרה
<מורי אמיתי: סעיף 67 מדבר על תקציב הפיתוח של משרד הבריאות.
<מורי אמיתי: הפנייה עוסקת בהעברת העודפים המחויבים משנת 2013 לשנת 2014 בסך 210 מיליון שקלים.
<מורי אמיתי: תקציב פיתוח מאופיין בתכנון של כמה שנים קדימה.
<מורי אמיתי: מדובר על שיפוץ של בתי חולים, הכנה לחדרי MRI, מיגון, מחשוב ודברים מהסוג הזה.
משה גפני: מה המיגון בברזילי?
יצחק כהן: לגבי אשקלון.
יצחק כהן: בזמנו יהודה רון לקח את הכסף מברזילי והעביר אותו לצפון.
יצחק כהן: עכשיו אני רואה כאן עוד פעם שאתם עושים אותו הדבר.
יצחק כהן: חיזוק הצפון ואשקלון.
יצחק כהן: למה לא אשקלון?
יצחק כהן: חדרי ניתוח יהיו בתוך הבניין?
<מורי אמיתי: התחום נקרא חיזוק צפון ואשקלון אבל כאשר מסתכלים על הרמה, זה נקרא חיזוק ברזילי.
<מורי אמיתי: הכסף הולך לבית החולים ברזילי.
<מורי אמיתי: במסגרת שיפוץ שלם של כל המגדל הכירורגי, יש שם חדר אשפוז מוגן, יש שם מיון.
יצחק כהן: אני שואל לגבי חדרי הניתוח.
<מורי אמיתי: אני לא זוכר לגבי חדרי ניתוח.
<יונתן גנסבורג: ברשותך, הסיפור של הבניין הכירורגי מתחלק לשני שלבים.
<יונתן גנסבורג: למדינה לא היה תקציב לכל הפרויקט.
יצחק כהן: היה.
יצחק כהן: לקחתם אותו לצפון.
יצחק כהן: אל תספר לי.
יצחק כהן: אני הייתי שם.
יצחק כהן: היה ולקחתם אותו.
יצחק כהן: צריך להחזיר אותו בחזרה.
<יונתן גנסבורג: שלב א' אמור להסתיים באמצע 2015 ולאחר מכן נתחיל את ההשלמה שהיא חדרי הניתוח וכל הדברים האלה.
יצחק כהן: לא שווה כלום.
יצחק כהן: אני מתנגד לזה.
משה גפני: זה כל הזמן חוזר על עצמו.
יצחק כהן: כל פעם לוקחים את הכסף הזה למקום אחר.
יצחק כהן: עשו בניין מוגן בלי חדרי ניתוח.
<יונתן גנסבורג: האשפוז המוגן אמור להסתיים.
יצחק כהן: עושים חדרי ניתוח ללא מיגון.
ניסן סלומינסקי: לר' יצחק יש טענה ואני רוצה לשמוע את התשובות שלכם.
<יונתן גנסבורג: הסיפור של הבניין הכירורגי בברזילי מתחלק לשניים.
<יונתן גנסבורג: שלב א' מדבר על אשפוז מוגן, מיון, מחלקת ילדים, טיפול נמרץ ועוד כל מיני דברים נוספים והוא אמור להסתיים באמצע 2015.
<יונתן גנסבורג: היו עיכובים כאלה ואחרים מאחר והגיע מנהל בית חולים חדש שדרש לעשות כל מיני שינויים בפרוגרמות.
<יונתן גנסבורג: זה בעצם עיכב את התהליך.
יצחק כהן: מאשימים את חזי.
<יונתן גנסבורג: לאחר מכן, בשלב ב' שיתחיל לאחר סיום שלב א', אמורים לסיים את חדרי הניתוח.
משה גפני: מתי מתחיל שלב ב'?
יצחק כהן: ב-2083.
<יונתן גנסבורג: לא.
<יונתן גנסבורג: ב-2015.
ניסן סלומינסקי: אז אמורים לסיים.
<יונתן גנסבורג: אמורים להתחיל את שלב ב' שזה חדרי הניתוח.
ניסן סלומינסקי: כל התקציב לזה מיועד וקיים?
<יונתן גנסבורג: כן.
ראובן ריבלין: יש תכנית חומש?
<יונתן גנסבורג: בוודאי.
ראובן ריבלין: אבל תכנית החומש הקודמת כללה את אשקלון.
יצחק כהן: חדרי ניתוח.
ראובן ריבלין: כי אז הייתה כל המהומה.
ראובן ריבלין: בזמן הפרעות על אשקלון, שם נפלו גראדים.
ראובן ריבלין: דנו בעניין הזה.
ראובן ריבלין: בזמנו הוסטו, בגלל שהיו עיכובים בברזילי, כספים לרמב"ם.
ניסן סלומינסקי: ומה קורה עכשיו?
<יונתן גנסבורג: יש איזשהו סיכום שכל שנה רמב"ם מחזיר תקציבים.
<יונתן גנסבורג: זה קורה בפועל.
ראובן ריבלין: ואם חלילה רמב"ם לא יוכל להחזיר תקציבים?
ניסן סלומינסקי: הם לוקחים ממנו.
ניסן סלומינסקי: לרמב"ם יש את הבעיות עם המגדל שלו אבל זה סיפור נפרד.
ראובן ריבלין: אתה לא יכול היום להגיע לחדר ניתוח ולחדר מיון.
משה גפני: לפי דעתי אנחנו עברנו כבר למעלה מעשור עם בית החולים ברזילי.
יצחק כהן: הוא הפך להיות הגמ"ח של משרד הבריאות.
יצחק כהן: כל פעם לוקחים ממנו כסף ממקום אחר.
יצחק כהן: עכשיו הוא מאשים את חזי.
ראובן ריבלין: הוא לא מאשים.
ראובן ריבלין: הוא מספר לך.
יצחק כהן: סיפורים.
משה גפני: היו כאן כמה פעמים העברות לבית החולים ברזילי ופשוט משרד האוצר משך אותן.
משה גפני: הייתה לו מדיניות שלא צריך את בית החולים ברזילי אלא מסתפקים בבית החולים סורוקה בבאר-שבע ובבית החולים קפלן ברחובות ולא צריך באמצע עוד בית חולים נוסף.
משה גפני: זאת היית עמדת משרד האוצר ולכן לא היה מיגון, לא היה פיתוח ולא היו כל הדברים האלה.
משה גפני: מה שקורה עכשיו, עכשיו קורה בדיוק אותו הדבר וחבר הכנסת יצחק כהן צודק במיליון אחוזים.
משה גפני: כל התכניות שיונתן מספר עליהן, הן על הקרח.
משה גפני: בבית החולים, לא במיגון ולא בפיתוח, לא התקדם שום דבר.
משה גפני: אתה לא הראשון כאן אלא היו לפניך שמשכו את הכסף בחזרה.
משה גפני: אני הייתי כאן.
משה גפני: זה קרה כמה פעמים.
משה גפני: אני לא רוצה שהם יקשיבו למה שאני אומר לך עכשיו.
משה גפני: אתה רוצה למצוא פתרון?
משה גפני: אנחנו מחר נשים בעיתונות החרדית הודעה האומרת שמצאו שם עוד קברים.
משה גפני: אנחנו נארגן כמה הפגנות ואז כולם יבואו ויאמרו החרדים החשוכים האלה - עכשיו נבנה.
משה גפני: אם אנחנו לא נהיה בעסק, הם לא הולכים לבנות בברזילי.
יצחק כהן: הם מעכבים את זה שנים.
משה גפני: הם פשוט מושכים את הכסף.
משה גפני: עברנו את זה ושלום על ישראל.
משה גפני: רק הפגנות של החרדים יביאו לבניית המקום.
יצחק כהן: זה שיש מיון מוגן, אחר זה צריך לקחת את החולה לחדר ניתוח ואז צריך להעביר אותו בשבילים חשופים.
יצחק כהן: חדר הניתוח הוא ישן והוא לא מוגן.
ראובן ריבלין: אבל גפני לא מצא קברים והוא רק אומר לנו את זה כדי שנבנה.
משה גפני: הרי הפסיקו שם את העבודה כי היה שם עץ באמצע ואז אני אמרתי במליאת הכנסת שאסור להזיז את העץ.
משה גפני: כל הסערה שהייתה סביב נושא הקברים, הייתה בלוף.
יצחק כהן: עד היום לא בנו כלום.
משה גפני: כלום לא בנו.
ניסן סלומינסקי: הסכום בו מדובר הוא 207 מיליון שקלים.
יצחק כהן: עשרים מיליון.
ניסן סלומינסקי: הסכום של ההעברה עצמה.
ניסן סלומינסקי: בתוך זה יש את ה-22 מיליון ואני חושב שאף אחד מאתנו לא רוצה לעכב את כל הדברים אבל מצד שני אנחנו כן רוצים לפתור.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שנאשר את זה ואתם תגישו רביזיה.
ניסן סלומינסקי: לא נעשה את ההצבעה על הרביזיה היום.
ניסן סלומינסקי: את ההצבעה על הרביזיה נעשה אולי בישיבה הבאה ועד אז יהיה את הזמן לבדוק.
עיסאווי פריג': מה זה הארגונים הרפואיים?
<יונתן גנסבורג: מדובר בתקציבים של תמיכות לכל מיני גופים.
<יונתן גנסבורג: לצורך העניין, קופת חולים כללית.
<יונתן גנסבורג: שבעת מיליוני השקלים שאתה רואה שם מיועדים ל-MRI לבית חולים סורוקה.
בועז טופורובסקי: למה למנוע את הדברים האחרים?
ניסן סלומינסקי: לכן אמרתי שנאשר את זה ותוגש רביזיה.
ניסן סלומינסקי: עד יום ראשון הם יגמרו את הסיפור.
ראובן ריבלין: הבעיה של בית החולים באשקלון לא נפתרת, לא כך ולא כך.
ראובן ריבלין: נכון, יש צורך להעביר את מאתיים מיליוני השקלים.
ראובן ריבלין: לומר שיעכבו את כל עבודות הפיתוח של בתי החולים, זה לא מתקבל על הדעת.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת, אשקלון לא מקבלת מענה כאן.
זבולון כלפה: אתה מכיר אפשרות אחרת לגרום להם להשקיע באשקלון?
ניסן סלומינסקי: ביום ראשון נתייחס לזה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה מספר 67003?
זבולון כלפה: אני מצטרף לרביזיה של יצחק כהן.
ניסן סלומינסקי: הפנייה אושרה ויש עליה רביזיה.
יצחק כהן: אתם צריכים להבין שהבניין בלי חדרי ניתוח לא שווה כלום.
משה גפני: אני מוסר הודעה שכל הצעקות והתקשורת שהיו נגד החרדים, עורבה פרח.
משה גפני: ברגע שהעניין הזה נגמר, זה חזר למסלול הרגיל.
משה גפני: אין בית חולים ממוגן באשקלון.
משה גפני: כל הצדיקים הגדולים ויפי הנפש שיודעים לדבר נגד החרדים, לא עושים כלום.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 68004, בעמוד 80, רשות האוכלוסין.
ראובן ריבלין: בכמה מדובר?
עיסאווי פריג': במאתיים מיליון שקלים.
<רן רידניק: הפנייה נועדה להעביר 165 מיליון שקלים כעודפים מחויבים מתקציב 2013 לשימוש בשנת 2014.
<רן רידניק: מרבית העודפים, שמונים מיליון שקלים, הם מתוך תכנית תעודות זהות ודרכונים חכמים שהיה עיכוב ביישום הפיילוט ולכן יש כמות גדולה יחסית שעוברת משנה לשנה.
משה גפני: כמה תעודות זהות חכמות הוצאו בשנה האחרונה?
<רן רידניק: עד כה הונפקו כ-260 אלף.
משה גפני: זה לפי התכנית?
משה גפני: זה פחות?
משה גפני: זה יותר?
<רן רידניק: פחות או יותר חמישים אחוזים בתעודות החדשות שהונפקו.
<רן רידניק: זה שיעור השבה גבוה יחסית והוא בהתאם לציפיות.
עיסאווי פריג': מה זה הטיפול במורחקים?
<רן רידניק: זאת תקנה שנועדה לממן את עלות ההטסה ומענק היציאה מרצון של שוהים בלתי חוקיים שבוחרים לעזוב מרצון לארצותיהם.
עיסאווי פריג': לפי מה נקבע הסכום?
<רן רידניק: דווקא השנה יש לנו ביצוע גדול יותר מהחזוי.
<רן רידניק: מספר האנשים שבחרו לצאת השנה, כבר מתחילת השנה, עומד על כ-3,500 שזה הרבה מעבר לציפיות.
<רן רידניק: בשנה שעברה היה סדר גודל של 3,000.
סתיו שפיר: מאז תחילת הפרויקט, כמה זה עלה לנו?
<רן רידניק: אנחנו מדברים על הרחקה מרצון ויש על תעודות ביומטריות ואלה דברים שונים.
<רן רידניק: לגבי הרחקה מרצון, עלות יציאה כיום היא כ-3,500 דולר לאדם שבוחר לעזוב וזה המענק שהוא מקבל.
<רן רידניק: בנוסף עלות ההטסה היא בערך 1,200 דולר.
<רן רידניק: העלות הכוללת היא קצת פחות מ-5,000 דולר.
<רן רידניק: שוב, השנה יש יציאה גדולה מאוד שממשיכה גם בחודש הקרוב, אז אמורים לצאת מרצון כ-1,500 אנשים.
<רן רידניק: העלות מתחילת השנה היא סדר גודל של 65 מיליון שקלים.
<רן רידניק: עברו קרוב ל-4,000 אנשים.
סתיו שפיר: כמה בסך הכול הוצא מאז התחלנו להטיס מרצון?
<רן רידניק: לפני חודשיים המענק עצמו הוגדל מ-1,500 דולר ל-3,500 דולר.
<רן רידניק: כחלק מהחלטת הממשלה לגבי הטיפול בשוהים בלתי חוקיים, הוקם מתקן פתוח, גם נחקק מחדש חוק ההסתננות וגם הוגדל המענק ליציאה מרצון מ-1,500 דולר ל-3,500 דולר.
סתיו שפיר: אתה בעצם מדבר על פליטים.
<רן רידניק: אני מדבר על שוהים בלתי חוקיים.
סתיו שפיר: פליטים.
ניסן סלומינסקי: הוא אומר לך שוהים בלתי חוקיים.
ניסן סלומינסקי: למה את מכניסה לו מלים לפה?
<רן רידניק: מבחינה משפטית אני חושב שהאמירה שלי מדויקת.
ניסן סלומינסקי: האמירה שלך מדויקת.
שמעון סולומון: הבעיה היא שהם לא נבדקים ולכן אין להם מעמד.
סתיו שפיר: לא עשו את הבדיקה ולא יודעים אם הם פליטים או לא פליטים.
סתיו שפיר: לכן לא נקרא להם בשמות.
סתיו שפיר: מבקשי מקלט, זאת המילה בה צריך להשתמש.
סתיו שפיר: אם כן, זאת הטסה מרצון למבקשי מקלט.
<רן רידניק: מבקש מקלט זה אדם שביקש, שהגיש בקשה.
סתיו שפיר: אם אין לאן להגיש, אדם לא יכול להגיש בקשה.
<רן רידניק: זאת אמירה שאני לא בטוח שהיא מעוגנת במציאות כי כל אדם שמגיש בקשה, נבדק.
סתיו שפיר: תן לי את הכתובת אליה אפשר להגיש בקשות כדי שנוכל להעביר אותה למבקשי המקלט.
<רן רידניק: אני חושב שמשרד הפנים ישמח לתת לך פירוט בנושא זה.
שמעון סולומון: אתה עונה כך כי כנראה אתה לא מכיר.
שמעון סולומון: הם לא נבדקים.
<רן רידניק: יש כמה אנשים שרק בחודש האחרון קיבלו מעמד של פליטים.
סתיו שפיר: כמה אנשים קיבלו מעמד של פליטים?
<רן רידניק: למיטב ידיעתי שניים.
סתיו שפיר: שני אנשים קיבלו מעמד של פליטים?
סתיו שפיר: אני חייבת להבין את המספר הזה.
סתיו שפיר: שני אנשים קיבלו מעמד פליט.
סתיו שפיר: שישים אלף אנשים יושבים ושניים קיבלו מעמד פליט.
זבולון כלפה: שניים יותר מדי.
ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל החליטה על מדיניות נכונה.
ניסן סלומינסקי: חבל שעשתה זאת כל כך מאוחר אבל היא החליטה על מדיניות נכונה.
שמעון סולומון: הבעיה הגדולה ביותר בכל הסיפור הזה היא שבכלל הם לא מקבלים את המעמד הזה כי הם לא נבדקים.
שמעון סולומון: רק שניים קיבלו מעמד פליט וזה בזמן שרבים ניגשים להיבדק ואין תשובות.
שמעון סולומון: בכל העולם יש קריטריונים ויש בדיקות.
סתיו שפיר: שמעון אומר דברי טעם.
ניסן סלומינסקי: כן, אבל זה לא קשור אליו.
סתיו שפיר: הוא לא חלילה מהשמאל.
סתיו שפיר: אתה לא יכול להאשים אותו בשמאלנות.
סתיו שפיר: הוא אומר דברים שהם נכונים אובייקטיבית.
ניסן סלומינסקי: ראיתי חצי מאנשי תל אביב שהם בכלל לא חשודים אפילו לא על המרכז, בטח שלא על הימין, והם מפגינים נגדם כל הזמן.
ניסן סלומינסקי: בדיוק כמו הקשר של זה.
סתיו שפיר: שמעון אומר דבר נכון.
סתיו שפיר: כשאין היכן לבדוק, מטיסים אנשים לא כל כך מרצון.
סתיו שפיר: השאלה המקורית הייתה מה עלות התכנית.
סתיו שפיר: כמה זה עלה מאז התחלנו להטיס פליטים או מבקשי מקלט חזרה לארצות מוצאם?
עיסאווי פריג': 65 מיליון שקלים בשנה.
סתיו שפיר: כמה זה עלה לנו?
<רן רידניק: העלות מתחילת השנה.
סתיו שפיר: לא מתחילת השנה אלא מתחילת הפרויקט.
<רן רידניק: אני רוצה להיות מדויק.
<רן רידניק: העלות מתחילת השנה הייתה 65 מיליון שקלים.
<רן רידניק: את שואלת לגבי העלות של כמה אלפים בודדים שיצאו בשנים קודמות עם מענק נמוך יותר ואני אומר לך שהסכום נמוך באופן משמעותי אבל נעשה תחשיב מדויק ונשלח לך.
סתיו שפיר: אתה יכול להגיד לי פחות או יותר?
<רן רידניק: כמה עשרות מיליוני שקלים.
<רן רידניק: מספר היוצאים הוא נמוך מהסך הכולל שאמרתי כרגע והמענק עצמו היה חצי מהסכום שניתן עכשיו.
משה גפני: כמה יצאו השנה?
<רן רידניק: עד כה, בשלושת החודשים הראשונים, יצאו כ-3,500 אנשים והתחזית היא סדר גודל של בערך 10,000 אבל זאת תחזית.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 68004.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 68004 – אושרה
סתיו שפיר: שמעון, אתה בעד?
סתיו שפיר: למה אתה בעד?
שמעון סולומון: צריך להעביר את זה.
סתיו שפיר: שיעשו את מה שהם חייבים לעשות.
סתיו שפיר: משהו לא תקין.
שמעון סולומון: צריך לעצור את מה שפועל עכשיו.
שמעון סולומון: את מחמירה את המצב.
סתיו שפיר: מאיימים עליהם שיזרקו אותם לצינוק.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 70003, עמוד 82, שיכון.
ניסן סלומינסקי: לשיכון יש שתי בקשות.
<ליאת: נחזור לעמוד 62.
ניסן סלומינסקי: זאת בקשה מעמוד 82.
משה גפני: אני לא חושב שאפשר להמשיך את הישיבה.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אי אפשר לעשות ישיבה מ-10:00 בבוקר עד 3:00.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוד ממשיכים.
ניסן סלומינסקי: חברים, הגיע אדם מכובד שאנחנו מכבדים אותו מאוד.
משה גפני: ההתנהגות הזאת היא מתחת לכל ביקורת.
משה גפני: כך לא מנהלים ועדה.
משה גפני: אנשים נמצאים כאן בלי אוכל.
ניסן סלומינסקי: עמוד 82.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 70003.
יצחק כהן: למה המיליארדים האלה?
<אריאל לוין: למעלה מתשעים אחוזים מהעודפים הם יתרת הכנסות.
ניסן סלומינסקי: תנו להבין.
ניסן סלומינסקי: אתה יכול לצאת לאוכל.
משה גפני: אי אפשר כך להמשיך לנהל ישיבה.
ניסן סלומינסקי: בין כה וכה, אם היו מביאים אוכל, לא הייתה אוכל.
משה גפני: נכון, אבל מה זה משנה?
משה גפני: אתה לא יכול כך לנהל ישיבה.
יצחק כהן: לפחות לראות.
יצחק כהן: ראתה עין, שבעה נפש.
ניסן סלומינסקי: מי שצם, לא מראים לו אוכל.
משה גפני: אני מסתדר, אבל יש אנשים שלא מסתדרים.
<אריאל לוין: למעלה מתשעים אחוזים מהעודפים הם שיווקים שהמשרד שיווק, קיבל כסף בגין התשתיות, מקבל את הכסף בפעם אחת והביצוע נפרס על פני שנים.
יצחק כהן: מאיפה הוא קיבל את הכסף?
ניסן סלומינסקי: מהקונים.
<אריאל לוין: הוא עושה פיתוח, מפתח מגרשים, מפתח אתרים לבנייה, משווק את הפיתוח בתחילת עבודות הפיתוח וגובה את כל הכסף מראש.
<אריאל לוין: אם הוא משקיע באתר מאה מיליון שקלים, הוא משקיע בשלב ראשון חמישה או עשרה מיליון שקלים ובשיווק גובה את כל המאה מיליון שקלים.
ניסן סלומינסקי: במאה מיליון האלה עומדים לעשות מבני ציבור, בתי כנסת, דברים מהסוג הזה?
ניסן סלומינסקי: זה הפיתוח.
<אריאל לוין: אני מדבר על תשתיות.
ניסן סלומינסקי: אתה כרגע מדבר על תשתיות.
עיסאווי פריג': איפה אמורה להיות הבנייה הזאת?
עיסאווי פריג': הבניה החדשה.
יצחק כהן: איפה ההיצע הזה גדל?
יצחק כהן: שמעתי על ביקושים אבל לא שמעתי על היצע.
עיסאווי פריג': שני מיליארד שקלים.
יצחק כהן: איפה תהיה הבנייה?
<אריאל לוין: הבקשה לוועדה לאשר היא לאשר אפשרות.
<אריאל לוין: אלה לא התחייבויות חדשות.
משה גפני: יש לי שאלה אבל אני מתאפק.
<אריאל לוין: אני יודע.
<אריאל לוין: אני רגיל שאתה מתאפק.
משה גפני: אתה עושה עבודה מצוינת, אבל הממשלה רעה.
ניסן סלומינסקי: תסביר את כל מה שיש לך עוד לומר ואחר כך יישאלו השאלות.
<אריאל לוין: אין כאן אפשרות באישור תקציבי להתחייב על דברים נוספים.
<אריאל לוין: אלה התחייבויות משנים קודמות.
<אריאל לוין: האישור התקציבי מאפשר לשלם לקבלנים ולספקים בגין חוזים חתומים שחתמה הממשלה.
<אריאל לוין: מה שוועדת הכספים אישרה בשנים קודמות, כאן זה רק לתשלומים.
ניסן סלומינסקי: רציתם לשאול משהו?
יצחק כהן: בטח.
יצחק כהן: איפה השיווקים האלה?
<אריאל לוין: אני אומר לך את הגדולים.
<אריאל לוין: הגדולים זה ראש העין, מודיעין.
ניסן סלומינסקי: קריית גת.
<אריאל לוין: עכשיו מתחיל קריית גת.
<אריאל לוין: עוד לא התחיל.
משה גפני: מה עם בית שמש?
ניסן סלומינסקי: גם בית שמש.
<אריאל לוין: בית שמש, הכי גדול.
<אריאל לוין: נכון.
משה גפני: אמר היושב ראש.
ניסן סלומינסקי: בית שמש עם 8,000 ומשהו יחידות.
ניסן סלומינסקי: שם יש את הבעיה של כביש הדמים שצריך לפתור אותה.
ניסן סלומינסקי: הוא מהווה את אחד החסמים.
<אריאל לוין: תשעים אחוזים מהכסף הזה, קבלנים ששילמו.
עיסאווי פריג': אני חייב לפתור את החוב הזה.
עיסאווי פריג': יש לי הודעה אישית.
עיסאווי פריג': בישיבה האחרונה אני ירדתי על ר' יצחק כפי שאתה קורא לו.
עיסאווי פריג': האשמתי אותו בכך שהוא דואג יותר מדי לאנשי בית שמש.
עיסאווי פריג': מתברר שהוא דואג גם לאנשי בית שאן.
יצחק כהן: הדיון היה על בית שאן.
עיסאווי פריג': אני האשמתי אותו בדאגה לבית שמש אבל יצאו ישובים אחרים.
עיסאווי פריג': אתך הסליחה.
ניסן סלומינסקי: מודה ועוזב, ירוחם.
יצחק כהן: תרשום בפרוטוקול .
עיסאווי פריג': לגבי סעיף סיוע מיוחד ותשתיות לבנייה חדשה לביצוע ישיר במגזר המיעוטים.
עיסאווי פריג': תן לי יותר פירוט לגבי הכותרת היפה הזאת.
<אריאל לוין: הסיוע המיוחד לעולי אתיופיה הוא בהחלטת ממשלה.
<אריאל לוין: יש את הכללים של מענקים והלוואות ויש תכנית מיוחדת של הממשלה לעולי אתיופיה.
עיסאווי פריג': זה בעיקר הסיוע המיוחד.
שמעון סולומון: לעולים החדשים או לזוגות הצעירים?
<אריאל לוין: יש גם סיוע בהלוואות לזוגות צעירים ויש גם לעולים הוותיקים.
שמעון סולומון: יש לי חדשות בשבילך.
שמעון סולומון: הסיוע לזוגות הצעירים ניתן לחצי אחוז או פחות.
שמעון סולומון: זאת אומרת, כמעט ולא ניתן.
שמעון סולומון: אני יודע שבסופו של דבר זה האוצר, אבל אתם צריכים לדאוג שאם יש החלטה, יבצעו אותה.
<אריאל לוין: אתה מדבר על הצעירים.
שמעון סולומון: 120 מיליון שקלים וניתנו אולי מאה אלף.
שמעון סולומון: לא, לא אולי אלא ניתנו מאה אלף שקלים.
עיסאווי פריג': הסכום של 2,3, כולו מיועד לאוכלוסיות מיוחדות שאלה הם האתיופים.
<אריאל לוין: אתיופים, נכים רתוקים לכיסא גלגלים, נכים במאה אחוזי נכות.
<אריאל לוין: הם מקבלים מענק והלוואה מהמשרד וחלק מההלוואות הם כאן.
עיסאווי פריג': מה לגבי הערבים?
עיסאווי פריג': מה לגבי מגזר המיעוטים?
<אריאל לוין: יש תכניות למגזר הבדואי.
עיסאווי פריג': יש לך משהו ספציפי לגבי הסעיף הזה?
<אריאל לוין: יש תכניות.
עיסאווי פריג': אני לא רוצה בגדול, במקרו, אלא במיקרו.
<אריאל לוין: להגיד לך באיזה רחוב?
עיסאווי פריג': למי זה מיועד והיכן יש תשתיות לבנייה?
<אריאל לוין: בכל הכפרים.
עיסאווי פריג': אני מדבר על הכסף הזה.
<אריאל לוין: אני אומר.
<אריאל לוין: בכל הכפרים הדרוזים ובישובים הערביים, יש תשתיות לבנייה.
עיסאווי פריג': אתה לא עונה לי.
<אריאל לוין: אני לא מבין את השאלה.
עיסאווי פריג': כתוב ש-97 מיליון שקלים מיועדים לתשתיות לבנייה חדשה לביצוע ישיר במגזר המיעוטים.
עיסאווי פריג': תן לי פירוט לגבי זה ותאמר באיזה ישובים.
<אריאל לוין: הגדול ביותר הוא בנצרת תחתית, שם עושים פרויקטים גדולים.
עיסאווי פריג': אם כן, הכסף הזה מיועד לנצרת.
ניסן סלומינסקי: לא רק לשם.
<אריאל לוין: זה הסכום הגדול ביותר.
<אריאל לוין: נצרת הוא הפרויקט הגדול ביותר במגזר הערבי.
חמד עמאר: מה זה הגדול ביותר?
<אריאל לוין: 700 דירות או משהו כזה.
<אריאל לוין: זה לא הכסף כאן אלא זה רק העודף שנשאר שלא שולם ולא בוצע.
חמד עמאר: העודף הוא יותר משני שלישים מהתקציב הבסיסי.
ניסן סלומינסקי: אבל זאת המהות של העבודה הזאת.
ניסן סלומינסקי: אנשים משלמים.
חמד עמאר: אני שמעתי אותו אומר כל הכפרים הדרוזים ואני אומר שזה לא נכון.
חמד עמאר: אלה לא כל הכפרים הדרוזים.
חמד עמאר: אתה אומר פיתוח בכל הכפרים הדרוזים אבל זה לא נכון.
<אריאל לוין: לא נכון?
<אריאל לוין: היכן שיש אפשרות לבנות בכפרים הדרוזים, עושים תכנון ועושים פיתוח.
חמד עמאר: בדליה ובעוספייה אין כלום.
חמד עמאר: בבית ג'אן אין כלום.
חמד עמאר: בפקיעין אין.
<אריאל לוין: בדליה יש בעיה.
חמד עמאר: אז אל תגיד לי כל הכפרים הדרוזים.
<אריאל לוין: יש כפרים בהם אין אפשרות לתכנן ולפתח.
חמד עמאר: ברוב הכפרים אין אפשרות.
חמד עמאר: אם כן, אלה לא כל הכפרים.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר כל הכפרים בהם זה אפשרי.
<אריאל לוין: אם אמרתי, אני חוזר.
עיסאווי פריג': שמענו תשובה.
עיסאווי פריג': אמנם היא לא מספקת, אבל לפחות נאמרו הדברים לפרוטוקול.
עיסאווי פריג': אבטחה מזרח ירושלים.
עיסאווי פריג': זה חוזר על עצמו כל הזמן.
<אריאל לוין: אני אסביר.
עיסאווי פריג': רק לפרוטוקול.
<אריאל לוין: אני אומר לפרוטוקול.
<אריאל לוין: מ-1990 משרד השיכון מממן ואחראי על חברות השמירה במתחמים במזרח ירושלים.
עיסאווי פריג': למה זה לא במשרד לביטחון הפנים?
עיסאווי פריג': למה במשרד השיכון?
<אריאל לוין: כי למשרד השיכון יש שם נכסים.
<אריאל לוין: לפני שנים זה עלה לדיון במשרד המשפטים ובמקומות אחרים והוחלט כך.
עיסאווי פריג': זה מגיע ל-66 מיליון שקלים.
<אריאל לוין: התקציב השנתי, אני לא מסתיר, הוא 25 מיליון שקלים.
עיסאווי פריג': התקציב השנתי לאבטחה במזרח ירושלים הוא 66 מיליון שקלים לשנה.
עיסאווי פריג': זה הסכום שהאזרח משלם עבור שמירת כמה בתים במזרח ירושלים.
<אריאל לוין: זה לא כמה בתים.
ניסן סלומינסקי: היום ברוך השם זה לא כמה בתים והמספר הולך וגדל.
ניסן סלומינסקי: ירושלים היא עיר הבירה שלנו.
עיסאווי פריג': אני לא נכנס אתך לסוגיות האלה.
עיסאווי פריג': כל הטייטלים המטעים האלה.
סתיו שפיר: אני הבנתי שהמשטרה מתנגדת לעניין הזה של האבטחה החיצונית.
ניסן סלומינסקי: ר' יצחק, הייתה לך שאלה.
יצחק כהן: יש לי שאלה לגבי מוסדות ציבור.
יצחק כהן: איזה מוסדות ציבור?
יצחק כהן: מה מקבל?
יצחק כהן: תסביר לנו קצת בנושא הזה.
<אריאל לוין: ככלל, רוב מוסדות הציבור נבנים על פי תקן מוסדות ציבור שנקבע לפני הרבה שנים לפי כללים, הקצאה לפי כמות יחידות דיור.
יצחק כהן: ועודף.
יצחק כהן: אבל זה לא קיים.
<אריאל לוין: קיים.
יצחק כהן: מי למשל מקבל?
יצחק כהן: מי עמד בקריטריונים האלה?
<אריאל לוין: כולם קיבלו.
יצחק כהן: מי זה כולם?
<אריאל לוין: בית שמש זה בסדר?
יצחק כהן: עוד פעם בית שמש.
יצחק כהן: ודאי שזה בסדר.
יצחק כהן: מי עוד?
<אריאל לוין: כל ישוב שענה על הקריטריונים.
ניסן סלומינסקי: ראש העין.
<אריאל לוין: ראש העין עדיין לא קיבלו.
יצחק כהן: מה זה כולל?
<אריאל לוין: כולל בתי כנסת, מקוואות, מעונות יום, מתנ"ס.
סתיו שפיר: מספר שאלות בבקשה.
סתיו שפיר: ראשית, לגבי העשרה מיליון שקלים לאבטחת מזרח ירושלים, אני מבינה שזה בניגוד לרצון המשטרה.
סתיו שפיר: דרך איזו חברה פרטית זה עובר?
סתיו שפיר: מי עושה את זה?
סתיו שפיר: מי אחראי?
סתיו שפיר: מי מקבל על זה תשלום?
סתיו שפיר: לפני מספר חודשים, אני חושבת שזה היה בדצמבר, רציתם לאשר קיצוץ של 24 מיליון שקלים מתקציב הסיוע למחוסרי דיור ועוד 22 מיליון שקלים מהסיוע המיוחד שגם חלקו הולך לאוכלוסיות מאוד חלשות.
סתיו שפיר: אז אמר יושב ראש הוועדה שאנחנו נכניס את כל הסכומים האלה לתקציב של 2014.
סתיו שפיר: זאת הייתה הבטחה שניתנה כאן ונרשמה בפרוטוקול.
ניסן סלומינסקי: תגידי שוב על מה.
סתיו שפיר: רצו לקצץ 24 מיליון שקלים מתקציב הסיוע למחוסרי דיור ועוד 22 מיליון שקלים ממענקים מיוחדים שגם הוא הולך בין היתר לאוכלוסיות חלשות.
סתיו שפיר: היה כאן ויכוח שלם ואז אמרת שכל זה ייכנס.
ניסן סלומינסקי: השר הודיע את זה מעל דוכן הכנסת.
ניסן סלומינסקי: זה היה יחד עם ידידנו דב חנין.
סתיו שפיר: אנחנו רצינו התחייבות ואתה אמרת שאתה אומר את זה לפרוטוקול וזה נחשב כהתחייבות, שדיברת עם משרד השיכון.
סתיו שפיר: אתה אמרת את זה.
ניסן סלומינסקי: בשם דב חנין שהוא היה במליאה ושאל את השר עת השר היה על הדוכן וזה מה שהשר אמר.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר שעל פי זה הוא מסכים.
סתיו שפיר: בסדר, אבל אתה חבר של שר השיכון.
ניסן סלומינסקי: מסרתי את הדברים בשם אומרם, בשם דב חנין.
ניסן סלומינסקי: מסרתי את ההודעה הזאת לוועדה.
סתיו שפיר: עכשיו אנחנו רואים שיש כאן תוספת בתוך 2014 של כמעט חמישה מיליון שקלים.