GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: הסברנו להם בדיוק הפוך, שאם כבר מישהו צריך להוציא אותו, מי שעושה כן פוליטיקה זה דווקא השר ולא אנחנו.
ניסן סלומינסקי: ההיפך, הראנו להם, בדיוק הדוגמה האחרונה הייתה דוגמה הכי טובה.
יעקב ליצמן: אלעזר שטרן הציע הצעה פשוטה.
ניסן סלומינסקי: רגע, שנייה, תנו לי דקה לסיים.
ניסן סלומינסקי: הוועדה כן כנראה התייחסה לנושא הזה, ויש החלטות.
ניסן סלומינסקי: ברגע שהם התקבלו זה יחייב.
ניסן סלומינסקי: אז מה שיקרה בפועל, יכול להיות שנאשר פה – אני אומר שוב – איזה עמותה שהשכר גבוה, אבל בעוד חצי שנה היא תיפול.
<קריאה: זה לשנתיים.
ניסן סלומינסקי: זה לחצי שנה.
ניסן סלומינסקי: עכשיו זה לחצי שנה.
ניסן סלומינסקי: אני אומר בעוד חצי שנה העמותה הזאת תיפול, והיא תיפול אז בסדר.
ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר, אני מציע שלא נתחיל עכשיו לדון אנחנו דווקא אם זה 600 אלף, או 800 אלף, או לא יודע כמה, ולכל אחד יש לו את המספר שהוא ירצה לזרוק, אין לזה גיבוי מבחינת החוק.
אלעזר שטרן: אני חושב שאתה טועה, ניסן.
אלעזר שטרן: אני חושב שיש בחוק הסתכלות על שכר סביר.
אלעזר שטרן: אנחנו רשאים עם שר האוצר - - -
ניסן סלומינסקי: ארז נמצא פה, הוא יגיד, אם יש אז הוא יכול.
<ארז אורעד: זה נושא ששרות המסים מתלבטת בו מזה זמן ארוך בנושא של שכר סביר.
<ארז אורעד: מהו שכר סביר, אין לנו חוק, החוק שותק בעניין הזה.
אלעזר שטרן: בדיוק, לכן זה לא בעיה.
<ארז אורעד: מה שיש לנו החוק שותק.
ניסן סלומינסקי: לא, הוא צריך להגדיר מה זה, אחרת מה?
<ארז אורעד: בעניין הזה החוק שותק אלעזר.
אלעזר שטרן: הוא לא שותק.
<ארז אורעד: יש לנו את סעיף 92.
אלעזר שטרן: כשהוא אומר סביר, הוא לא שותק.
<ארז אורעד: איפה הוא אומר סביר?
<ארז אורעד: איפה זה כתוב?
<ארז אורעד: אלעזר, בוא נדבר בעובדות.
<ארז אורעד: גם בדיון שעבר העלית את הנושא, ואותה תשובה.
<ארז אורעד: החוק שותק, הוא מדבר בצורה כללית סעיף 92 מטרות ציבוריות, סעיף 46 וכיוצא בכך.
<ארז אורעד: יש נוהל תמיכות שמדבר בפירוש על גובה ההוצאות עליו הכלליות כשיעור מהמחזור, והוא מדרג את זה לפי מחזורים – מחזור של 10 מיליון עד 22.5%, כמו שהמחזור הולך ועולה, אז פחות הוצאות הנהלה וכלליות, והוא מדבר באופן כללי ועמום בנושא של שכר סביר.
אלעזר שטרן: אין בתקנות אצלכם שכר סביר?
<ארז אורעד: שכר סביר זה עניין שנתון לפרשנות.
אלעזר שטרן: אבל הוא כתוב?
<ארז אורעד: לא כתוב.
<ארז אורעד: בתקנות שלנו זה לא כתוב.
<ארז אורעד: יש תקנות של שר האוצר שמפרטות מטרות ציבוריות וכיוצא בכך.
<ארז אורעד: מה שאנחנו רוצים עכשיו לעשות, אנחנו רוצים לדבר על הקטע של מהו השכר הסביר, וזה המלצות הוועדה הציבורית.
<ארז אורעד: לכן, השאלה שלך היא במקום.
<ארז אורעד: מכיוון שאנחנו - - -
משה גפני: יש מישהו שפנה לוועדה הציבורית לבקש הקלות בעניין הזה של השכר הגבוה?
<ארז אורעד: לוועדה הציבורית אני לא יודע אם אני רשאי לומר את זה פה, אבל בכל אופן בדיוני הוועדה פנו אלינו גם אוניברסיטאות, זאת אומרת, ברור לך שכל מי שיש לו את השכר הסביר פנה אלינו לא להגביל את זה, כאשר הוועדה הציבורית כן שמה את ידה - - -
משה גפני: הוועדה הציבורית אמורה לקבל החלטה על הגבלת השכר הגבוה.
ניסן סלומינסקי: היא כבר קיבלה החלטה על הגבלת השכר הגבוה, ועשתה מפתח מסוים - - -
<טמיר כהן: 1 באפריל - הרשימה הקודמת כבר דנו בה.
ניסן סלומינסקי: הקודמת דנו.
<ארז אורעד: אני רק רוצה שיהיה רשום בפרוטוקול, שרשימה שסימנה – יש לכם שתי רשימות.
יצחק כהן: יש לי 20 לפברואר, ויש לי 31 למרץ.
ניסן סלומינסקי: 31 במרץ זה הרשימה.
<ארז אורעד: רשימה שסימנה 2, 123814 – זאת רשימה שמונה 19 עמותות, דרך אגב, הוצאתי אותה מאתר הכנסת.
<ארז אורעד: כאשר אחת אושרה, העמותה בשם עד"י, עמותת דושן ישראל הגיעה לפה בגלל שהיא עוסקת בנושא של הצלת חיים, אישרתם אותה ב-26 למרץ.
<ארז אורעד: אני מבקש מכם לאשר את הרשימה - - -
משה גפני: שניהם יחד.
יעקב ליצמן: מה התקופה שלהן?
<ארז אורעד: הרשימה הזאת כבר עלתה לדיון, ואני מזכיר לכם שאישרתם אותה על תנאי שנביא את ה-61, זאת אומרת היא אושרה כבר.
ניסן סלומינסקי: היא לא אושרה, לא קיימנו הצבעה, קיימנו רק דיון.
משה גפני: לכמה זמן אתם מבקשים לאשר?
<ארז אורעד: הרשימה הזאת החדשה לחצי שנה, ה-19 - - -
ניסן סלומינסקי: לא הייתה מגבלה, בוא נצביע בנפרד.
משה גפני: אבל איך אתה יכול להצביע על שוני במגבלת הזמן?
ניסן סלומינסקי: אתה רוצה עכשיו לעצור את זה גם?
ניסן סלומינסקי: אז הוא הסביר, כי בינתיים יש כבר המלצות של הוועדה הציבורית.
<ארז אורעד: הרב גפני, רק להניח את דעתך, אם תשתמש ברשימה החדשה, אם אתה קורא את הסעיף בפרוטרוט, כתוב פה אמנם חצי שנה, אבל היא תוארך כל פעם לשלוש שנים נוספות מבלי להחזירה לוועדת הכספים של הכנסת, זאת אומרת, זה כבר סוברניות - - -
משה גפני: היא צריכה אישור של שר האוצר.
<ארז אורעד: היא לא צריכה לחזור לפה שנית.
משה גפני: לא, אבל היא צריכה אישור של שר האוצר.
<ארז אורעד: לאחר חצי שנה - - -
ניסן סלומינסקי: זה לשנתיים.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הרשימה הקודמת שקיימנו שסימנה 123814, מי בעד לאשר אותה, למעט את עמותת דושן שכבר אושרה.
ניסן סלומינסקי: זאת רשימה שדנו בה בפעם הקודמת, רק לא הצענו את ההצבעה.
זבולון כלפה: ארז, מאיפה נולד המדרגה משנה לחצי שנה?
<ארז אורעד: בגלל וועדת – אני יכול לתת לכם הסבר רציונלי.
<ארז אורעד: כיוון שהוועדה הציבורית - - -
יצחק כהן: עד שהוועדה תגמור.
יעקב ליצמן: האם שר האוצר עיכב רשימות, עמותת שהיו ברשימה הראשונה לרשימה השנייה, שיהיה רק חצי שנה?
ניסן סלומינסקי: לא, הוא לא ידע על החצי שנה, כשעיכב הוא לא ידע את כל זה.
יעקב ליצמן: מה הוא כן ידע?
ניסן סלומינסקי: תקרא את מה שכתבתי.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, בואו נאשר את זה.
משה גפני: למה ניסן, אני לא מבין אותך?
ניסן סלומינסקי: כי זה לשנתיים, וזה לחצי שנה.
משה גפני: למה, מה השוני?
ניסן סלומינסקי: אתה רוצה שגם זה יהיה לחצי שנה?
משה גפני: אותו נוהל הוא אומר שאין בעיה, למה אנחנו צריכים לאשר נוהל אחר, למה?
משה גפני: לאשר את כולם לחצי שנה עם הארכה בלי אישור של ועדת הכספים לעוד שנתיים, לעוד שלוש שנים.
משה גפני: אני לא רוצה שיהיה שוני, מצדי שהכול יהיה אותו דבר - איך תסביר את זה לציבור למה?
ניסן סלומינסקי: בסדר, נעבור ל-31 במרץ 2014.
<ארז אורעד: רשימה שסימנה 1434014.
<ארז אורעד: רשם העמותות.
משה גפני: לכולם חצי שנה עם הארכה אוטומטית.
ניסן סלומינסקי: בבקשה, שקט.
ניסן סלומינסקי: רשם העמותות, בדקת את כל הרשימה הזאת?
<בנימין למקין: כל העמותות נבדקו ולכולם יש ניהול תקין.
<ארז אורעד: יש לנו פה 61 עמותות.
<ארז אורעד: ואם זמנכם קצר או שזה מייגע, אני מציע לאשר אותם כלשונם, או שאתם רוצים לעבור - - -
זבולון כלפה: לא, יש בעיה עם שתי עמותות שם - - -
ניסן סלומינסקי: אני רוצה על כל עמותה שיסביר במשפט.
ניסן סלומינסקי: תאמינו לי, אני יודע, עבדתי מספיק עם הוועדה הציבורית אז תנו לנו, כדאי.
<ארז אורעד: זה ייקח 10 דקות לכל אחת.
ניסן סלומינסקי: אני הייתי צריך לשכנע אותם למה אנחנו חשובים בתהליך.
משה גפני: בסדר, עברנו על הרשימה, אף פעם לא עשינו את זה.
ניסן סלומינסקי: כי אף פעם לא רצו להוציא אותך מהתהליך, אתה לא מבין?
יצחק כהן: 61 רשימות כפול 10 דקות, אתה יודע כמה זמן זה?
משה גפני: אתה יכול להצביע, תאמין לי.
משה גפני: אתה יכול להצביע.
ניסן סלומינסקי: ייקח דקה.
יצחק כהן: אז זה שעה.
משה גפני: זה שעה ודקה.
משה גפני: נצביע, ניסן, חבל על הזמן, אחרי זה מגיע הוועדה הציבורית.
ניסן סלומינסקי: ארז, אתה עברת על כולם?
<ארז אורעד: אני עברתי על כל הרשימה.
ניסן סלומינסקי: כולם עונים על המטרות?
<ארז אורעד: אתם גם עברתם.
<ארז אורעד: הרשימה הזאת אני מבקש לציין פה בוועדת הכספים של הכנסת - - - היא נמצאת, וכל הציבור יכול לראות.
ניסן סלומינסקי: ארז, תענה לי בבקשה, עברת על כולם?
<ארז אורעד: כל הרשימה.
ניסן סלומינסקי: כל אחד מהם עונה על כל המטרות?
<ארז אורעד: כל אחד ואחד מהם, ויש לי גם לשאלות את כל - - -
ניסן סלומינסקי: לא חשוב, אין כאן שום בעיה עם אף אחת מהן?
<ארז אורעד: אין שום בעיה עם אף אחת מהן.
ניסן סלומינסקי: בסדר, נצביע על שתי הרשימות ביחד.
ניסן סלומינסקי: על רשימה מספר 2123814, ועל הרשימה 1434014.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הרשימות כולן ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שתודיע לשר האוצר שאכן אישרנו את הרשימות ולא היה צורך לעכב את הרשימה השנייה מכל השבועות האלה.
זבולון כלפה: ארז, שאלה אחת קטנה.
זבולון כלפה: תגיד לי, כדי לקבל טופס 46, העמותה נדרשת בכמה זמן ותק?
<ארז אורעד: אנחנו גם את זה הולכים לשנות ולהקל פה, בפועל שנתיים.
זבולון כלפה: יש פה עמותות שיש להן - - -
<ארז אורעד: עמותות שהן פחות משנתיים, אנחנו לוקחים מרשם העמותות את האישור הזמני, אישור הגשת מסמכים מקלים להם במקרים חריגים.
זבולון כלפה: אתה מודע לזה.
<ארז אורעד: מודע בוודאי.
<ארז אורעד: תודה רבה לכולם.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, אנחנו מתכבדים לפתוח את ועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: סעיף 3 - שינויים בתקציב לשנת 2014, בקשה מס' 53003 לגבי בתי המשפט.
ניסן סלומינסקי: בפעם הקודמת החלטנו שאנחנו דנים בבקשה הזאת בהקשר של בתי המשפט ובתי הדין.
ניסן סלומינסקי: לא רצינו להצביע עליה, אלה אמרנו שאנחנו רוצים לקיים דיון יותר רחב במערכת שבין בתי המשפט לבתי הדין, לפחות אני אגיד בהקשר, כי בזמנו מי שזוכר, בתי הדין היו במשרד הדתות, אנחנו דווקא לחצנו שבתי הדין יעברו למשרד המשפטים כי אמרנו אין כזה דבר, זה בית משפט וזה בית משפט, ולא צריכה להיות אפליה, ושהתכוונו, אמרנו, כן, כל מה שחל על בית משפט צריך לחול על בתי הדין, אנחנו התכוונו גם בחלקים הפיזיים.
ניסן סלומינסקי: לא יכול להיות מצב שבתי משפט נבנים ונבנים בצורה כל כך יפה – אנחנו דיברנו על בתי הדין הרבניים - - -
אחמד טיבי: מה עם השרעיים?
ניסן סלומינסקי: לא יודע, תוכל להוסיף עוד מעט, אני אומר מה אנחנו דיברנו.
אחמד טיבי: למה רבניים רק?
ניסן סלומינסקי: כי זה מה שאני העליתי, ולא היית אז.
אחמד טיבי: למה אתה לא העלית שרעיים?
ניסן סלומינסקי: כי חשבתי ששם הכול מצוין, לא ידעתי.
ניסן סלומינסקי: אם אתה אומר שלא טוב אז לא, אני את בתי הדין הרבניים אדע שלא טוב.
אחמד טיבי: יש מחסור קשה בתקציב.
ניסן סלומינסקי: לא, לא על זה אני מדבר.
ניסן סלומינסקי: לכן אמרנו שחשוב מאוד מבחינת הציבור, מבחינת כל עניין שבתי המשפט יהיו מכובדים, יהיו מסודרים, שכל מי שנכנס ירגיש שהוא נכנס למקום מכובד, וממילא גם הוא התנהג מכובד, וגם הפסיקה תהיה מכובדת.
ניסן סלומינסקי: אמרנו שאותו דין צריך לחול גם על בתי הדין, ולכן הם עברו גם למשרד המשפטים.
ניסן סלומינסקי: בפועל, לפחות מה שאנחנו ידענו עד לאחרונה, בתי הדין היו בנחיתות גדולה מאוד, אולי להיפך, נשמח מאוד אם התברר אחרת, היו בנחיתות גדולה מאוד בהרבה תחומים.
ניסן סלומינסקי: אני יודע כמה ויכוח היה לנו בשנים הקודמות רק להכניס מיחשוב לבתי הדין, אמרנו הנה, יש לנו כאן בקשה להעביר כספים למשרד המשפטים, בוא ננצל את זה כדי באמת לקיים דיון גם על בתי הדין ולראות אכן אם באמת משרד המשפטים עומד מאחורי ההבטחות שלו ונותן גם כבוד והדר גם לבתי הדין ולא רק לבתי המשפט.
ניסן סלומינסקי: באמת, כך צריך להיות שיהיה.
ניסן סלומינסקי: אני שמח לקבל את פניו של מנהל בתי המשפט, ידידינו מיכאל.
ניסן סלומינסקי: ונמצא גם הסמנכ"ל שמואל יוסף, גם שמעון נמצא פה – בלעדיו לא יזוז שום דבר.
<דורון סמיש: מדובר על פניה 53003, זאת פנייה להעברת העודפים התקציביים בסעיף הפיתוח של הנהלת בתי המשפט.
<דורון סמיש: סעיף הפיתוח משמש העודפים הללו בהיקף של 4.6 מיליון, משמשים בעיקר לשיפוץ היכל המשפט בתל אביב, כרגע נמצא שם בבעיית נגישות קשה, החליפו שם את המעליות וגם משפצים שם.
<דורון סמיש: כפי שציינו, אנחנו ממשרד האוצר עובדים בצמוד מאוד עם בתי הדין הרבניים וגם עם הנהלת בתי המשפט על מנת לשפר את הנגישות ואת הרמה של המבנים.
<דורון סמיש: אחזור שוב.
<דורון סמיש: כפי שציינתי, אנחנו פועלים בשנים האחרונות ביחד עם בתי הדין הרבניים וגם עם בתי המשפט לשפר את השירות לאזרח על ידי שיפור הרמה הפיזית של המבנים וגם מחשוב שהזכרת.
<דורון סמיש: כרגע אנחנו הקצנו תקציבים בשנים האחרונות לכל הדרישות למיטב ידיעתי של בתי הדין הרבניים לשיפוצים, בבתי המשפט הסכומים עם קצת גדולים, אז אנחנו מנסים לעשות כמיטב יכולתנו, ואכן, בשנים האחרונות הייתה תנופה של שיפוץ בתי משפט, אנחנו מקווים לסיים לשפץ גם את אלה שמצבם פחות טוב כיום.
<דורון סמיש: נמצאים פה ממינהל הדיור הממשלתי, מבתי הדין הרבניים, מהנהלת בתי משפט, ישמחו להתייחס לכל שאלה של חברי הכנסת.
ניסן סלומינסקי: אז אתה אומר שכל הכסף הולך רק להיכל המשפט בתל אביב.
<דורון סמיש: במקרה של הפניה הזאת, מדובר בסך הכול ב-4.6 מיליון שהולכים רק לנושא הזה.
אחמד טיבי: יש הצבעה או רביזיה כלשהי?
ניסן סלומינסקי: בשעה אחת ועשרה איחדו את שתי הרביזיות.
<מיכאל שפיצר: שלום לכולם, אני מבקש לומר שבתי המשפט מונים 36 מבנים, חלקם במצב חדיש וטוב שנבנה בעשור האחרון, וחלקם במצב גרוע ביותר, אם אנחנו צריכים לנוע, אנחנו יכולים מחמישים שנה שזה היכל המשפט בתל אביב, למאה חמישים שנה שזה בית משפט השלום בירושלים.
<מיכאל שפיצר: שני מבנים מאוד ישנים, מאוד מיושנים שהתחזוקה שלהם קשה, הם מחייבים שיפוץ כבד.
<מיכאל שפיצר: לכך נוסיף, הבאנו קצת תמונות בית המשפט בטבריה, בית המשפט בצפת, בית המשפט בעפולה, סך הכול הייתה התקדמות, ואנחנו משקיעים בשיפוץ ובהנגשה, כך שיש כמה מבנים שבאמת כל עובד ציבור לא בטוח שהיה מוכן לשבת ולעבוד בהם.
<מיכאל שפיצר: חשוב לנו מאוד שיפור השרות לשרות, מתן תנאים מינימליים.
<מיכאל שפיצר: בית משפט בעפולה, למשל, יושב שופט בקראון שצמוד למבנה, שגם היינו צריכים ליישב אותו בסוף החורף הזה.
<מיכאל שפיצר: המצב הזה קשה, והפניה ביחס לכספים האלה הם בסופו של יום טיפה בים לעומת הצרכים שיש לנו.
<מיכאל שפיצר: אנחנו מדברים פה על שיפוצים דחופים שאנחנו זקוקים להם, כולל הגדלת בתי משפט ובניה פנימית, בבאר שבע, למשל, בנינו בתוך ההיכל עוד אולמות כדי לאפשר לשופטים נוספים לקיים דיונים בצורה מסודרת.
<מיכאל שפיצר: לכן אנחנו זקוקים לתקצוב משמעותי לצורך המשך תכניות הבינוי שלנו.
משה גפני: הדיונים נסחבים כבר הרבה זמן, יש לי כבר ישיבות, הייתי בטוח שסיימנו.
משה גפני: אני מסיר את הרביזיה על הקליטה, אם אפשר להגיד לשרה שאני הסרתי, לא שאתם ביקשתם ממני.
ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת גפני הגיש רביזיה על הקליטה והוא מוריד אותה.
ניסן סלומינסקי: נשאר רק חבר הכנסת שטרן אלעזר.
<מיכאל שפיצר: צריך לומר שהתקציב של הנהלת בתי המשפט מתנהל כתקציב עצמאי משלו, הכריכה עם בתי הדין הרבניים שהם שכנים טובים שלנו, קומה מתחתנו, אבל עדיין הם מנהלים את התקציב שלהם, וגם למיטב ידיעתנו, גם עניינם הגיע פחות או יותר לסיכום עם האוצר, כך שוודאי אין שום סיבה לעכב לנו את ההעברה.
ניסן סלומינסקי: מה תקציב הבינוי של בתי המשפט?
<מיכאל שפיצר: אנחנו לא מעורבים בתקציב הבינוי שלהם, אין לנו מושג מהו תקציבם.
ניסן סלומינסקי: אז מי כן מעורב בזה?
<מיכאל שפיצר: האוצר, הם והאוצר, הרי כל אחד מנהל את התקציב שלו בנפרד.
<מיכאל שפיצר: הנהלת בתי המשפט מנהלת תקציב עצמאי משלה, כך גם בתי הדין הרבניים למיטב ידיעתי, אבל אין שום קשר בין התקציבים.
<דורון סמיש: הם - - - נפרדים לחלוטין.
ניסן סלומינסקי: מה תקציב הבינוי של בתי המשפט רק להשוות, אנחנו שמחים ונבנים מכובד, ההיפך.
<מיכאל שפירא: אני מהנהלת בתי המשפט, אני אחראי על התקציב.
<מיכאל שפירא: בעצם תקציב הבינוי שלנו הוא משתנה, הוא בהתאם לפרויקטים שמאושרים.
<מיכאל שפירא: יש לנו איזשהו תכנית עבודה מאושרת.
<מיכאל שפירא: כרגע אנחנו נמצאים בשלבים האחרונים.
ניסן סלומינסקי: מה התכנית, מה הסכום שלה?
<מיכאל שפירא: לכל בית משפט יש סכום אחר.
<מיכאל שפירא: מענק ההקמה של היכל המשפט בתל אביב היה 175 מיליון שקל, הוא שולם לפני כמה שנים.
<מיכאל שפירא: הבנייה עצמה נעשית באופן שבו התשלומים משולמים לאורך הרבה מאוד שנים.
<מיכאל שפירא: הנה, יש פה נתוני אמת.
<דורון סמיש: ב-2013, הסכום עמד בסוף השנה על 33 מיליון שקלים.
אחמד טיבי: הסכום עבור מה זה?
ניסן סלומינסקי: הרי הוא אמר שרק לגבי היכל בתל אביב זה היה 138 מיליון?
<דורון סמיש: היכל בתל אביב שולם לפני כמה שנים.
<דורון סמיש: קח את החמש שנים האחרונות, מה תקציב הבינוי של בתי המשפט, למה כל כך קשה?
<דורון סמיש: רק להשוות, אנחנו שמחים שבתי המשפט נבנים ונבנים מכובד, ההיפך.
רוברט אילטוב: אבל מה זה כרגע רלבנטי?
רוברט אילטוב: התקציב פה הוא על השולחן, בסדר, מה זה רלבנטי?
ניסן סלומינסקי: זה מה שאז התנינו את זה, שהם רוצים לראות שגם בתי הדין - - - ההיפך, בגלל זה זה עבר למשרד המשפטים כדי שיתנו לזה גם כבוד.
אחמד טיבי: אדוני, מהו התקציב שהוא מדבר עליו?
ניסן סלומינסקי: תקציב הבינוי של בתי המשפט לחמש השנים האחרונות.
אחמד טיבי: האם כלול בו תקציב להקמת בית משפט בטייבה?
רוברט אילטוב: כביש יש?
רוברט אילטוב: כדי לבנות את בית המשפט צריך כביש כדי להגיע אליו.
אחמד טיבי: לא סתם אני אומר, השרה הבטיחה מעל הדוכן.
ניסן סלומינסקי: השאלה אם אנשי טייבה רוצים באמת?
<קריאה: אנחנו נוכל להתייחס גם לעניין הזה אדוני.
אחמד טיבי: יש הצעה קונקרטית אדוני.
אחמד טיבי: אם אין תקצוב, אז כל הדיבורים הם לחינם.
<מיכאל שפיצר: בכלל הבינוי נעשה רק במקומות שבהם היה בית משפט קיים, ככה בתל אביב, באשקלון, באשדוד.
<מיכאל שפיצר: יש הרבה מאוד בקשות מהרבה מאוד ערים, לדוגמה מודיעין, יש בקשה מהעיר מודיעין, יש גם בקשה אני יודע מהעיר טייבה, אבל ההחלטה היא לא להקים בתי משפט חדשים בערים שבהם אין בית משפט, אלא רק לשפץ ולהקים בתי משפט חדשים בערים שיש בהם בתי משפט.
אחמד טיבי: מה זה הגישה הזאת?
ניסן סלומינסקי: רק נבין מה התקציב שעומד - - -?
<דורון סמיש: מינהל הדיור הממשלתי ישמח להתייחס לשאלה.
<ניר ברלוביץ: אני מנהל המינהל הדיור הממשלתי.
<ניר ברלוביץ: קשה מאוד להתייחס לתקציב שאתה שואל כמה התקציב של הנהלת בתי הדין מול תקציב - - -
ניסן סלומינסקי: לבינוי אני מדבר.
<ניר ברלוביץ: לא לבינוי, צריכים להבין את המשמעויות.
<ניר ברלוביץ: הנהלת בתי המשפט בעיקרון יושבת בבניינים ענקיים שנבנים להם בניינים עצמאיים בהיקפים אדירים.
<ניר ברלוביץ: הנהלת בתי הדין הרבניים בהרבה מקרים הולכים לדיור שכירות.
<ניר ברלוביץ: השאלה היא שאלה של טיפול.
<ניר ברלוביץ: אני יכול להגיד, הנהלת בתי הדין יש להם 12 אתרים, מתוך ה-12 אתרים, נמצאים 10 היום בתכניות שונות של עבודה, חלק מאוכלסים.
<ניר ברלוביץ: האחרון אוכלס – בחודש האחרון לדוגמה, הם קיבלו דיור חדש והעבירו את בית הדין הרבני האזורי בירושלים.
<ניר ברלוביץ: יש הרבה מאוד פרויקטים בעבודה, יש פרויקטים בתכנון, בסך הכול אם מסתכלים שאני אומר, על כל האתרים של בתי הדין למעט שניים, הם נמצאים בתכניות עבודה ובעבודה - - -
ניסן סלומינסקי: למה אני מבין שזה במבנים שכורים?
ניסן סלומינסקי: בתי משפט היו פעם ויצאו מזה?
<ניר ברלוביץ: לא, גם בתי המשפט - - -
ניסן סלומינסקי: אלא אם כן חושבים שבתי הדין יעצרו בעוד חמש שנים ולא יהיו.
ניסן סלומינסקי: אבל אם אתה חושב שזה יהיה עד סוף הדורות, אז מבחינה כלכלית הרי, אני מניח שעשיתם את החישוב שוודאי שכדאי יותר לבנות או לקנות או לרכוש מאשר שכירות לא?
<ניר ברלוביץ: זאת שאלה אחרת.
<ניר ברלוביץ: אבל עוד פעם אני אומר, ברגע שאנחנו מדברים על היקפים ענקיים, זאת אומרת, בתי משפט של 10 אלפים מטר, ו-15 אלף מטר, ו-40 אלף מטר, אז כמובן יש כדאיות לבנות, ואנחנו בונים, וזה הראיה שלנו ביחד עם אגף תקציבים.
<ניר ברלוביץ: כשאנחנו מדברים בטבריה על דיור של בתי הדין הרבניים של 250 מטר, העלות מול תועלת היא לא כדאי לבנות.
<ניר ברלוביץ: לדוגמה, אם אתה שואל על זה, בית המשפט בנינו לו בית משפט חדש באשקלון, בית המשפט עבר באשקלון, והיום אנחנו בשלבי שיפוץ והשקעות אדירות בבית המשפט הישן שהם פינו, שבהנהלת בתי המשפט הם עברו מאלף מטר לחמשת אלפים מטר, ואנחנו הנהלת בתי הדין שהיו להם עד אז 400 מטר, מקבלים את ה-1,200 מטר שהנהלת בתי המשפט פינו אחרי השקעות אדירות שהשקענו שם, כמעט 10 מיליון שקל בבניין, להפוך אותו לבניין חדש.
<ניר ברלוביץ: לכן אני אומר, ברמה הזאת אנחנו בחמש השנים האחרונות, משקיעים השקעות אדירות, ואני מוכן - - -
ניסן סלומינסקי: אגיד לך מה מפריע לי.
ניסן סלומינסקי: שנניח 250 מטר מרובע בטבריה, זה מספיק, או שאנשים צריכים לבוא ולקלל את הרגע שהם נכנסו לשם?
ניסן סלומינסקי: המגמה שלנו, הרי מאחר ועל פי חוק יש דברים שבית המשפט הוא הסוברני והוא דן, ויש דברים שעל פי חוק מדינת ישראל בתי הדין.
ניסן סלומינסקי: אנחנו לא רוצים שנגיע למצב שאדם שנזקק לבית הדין, והרבה פעמים הוא נזקק זה ברגעים הכי קשים, אם זה שיש ריב – לא חושב, באיזה דברים אתה יודע, שייכנס ויקלל את הרגע שהוא נכנס לשם, למה, כי זה צפוף, נופל, לא נראה טוב, אסור שזה יקרה.
ניסן סלומינסקי: אם זה החוק במדינת ישראל, שאנשים ייכנסו ויגידו לפחות על החלקים הטכניים, כל הכבוד, מכובד, נעים, אני יכול לבוא, לשבת, להירגע, וזה לא קיים.
<ניר ברלוביץ: נכון, אתה צודק.
<ניר ברלוביץ: עוד פעם, אני יכול להגיד לכם, שאם תלכו לירושלים לדיור החדש שקיבלנו השנה, אתם תראו את ההבדל ואת הגישה.
<ניר ברלוביץ: לכן פרויקטים יחסית, גם פרויקטים של הנהלת בתי המשפט או של כל משרד ממשלתי שאנחנו הוצאנו פתרון הוא לוקח זמן.
<ניר ברלוביץ: אנחנו מתחילים את התהליך הראשון בתהליך פרוגרמתי.
<ניר ברלוביץ: יושבים יחד עם ראש משרד ורואים מה הם צריכים.
<ניר ברלוביץ: בטבריה צריכים 250 מטר.
<ניר ברלוביץ: אני יכול להגיד לך, שלפני בערך חודש וחצי אישרנו את הפרוגרמה לבית הדין בתל אביב החדש, אנחנו רוצים להוציא אותו לדיור חדש, אז הוא עולה מ-1,700 מטר ל-3,200 מטר.
<ניר ברלוביץ: החלטנו, יחד עם אגף תקציבים, יחד עם הנהלת בתי הדין.
<קריאה: הוא 2,300 מטר.
<ניר ברלוביץ: לא משנה, הנתונים שאצלי הם בסדר, אבל אנחנו עדיין מגדילים ב-50% מ-2,300 למעל 3,000, הפרוגרמה היא 3,200.
<ניר ברלוביץ: אנחנו מגדילים בהתאם לצרכים המדויקים שיש.
יעקב אשר: זה בהתאם לצרכים או זה בהתאם למבנים שיש לך?
יעקב אשר: אם בניתם פרוגרמה איתם, כמה מטר מרובע הם צריכים לכל איפיון של בית דין.
<ניר ברלוביץ: אני אומר לך היום, השנה אישרנו שתי פרוגרמות חדשות.
<ניר ברלוביץ: אנחנו גם ברחובות וגם בתל אביב מתכוונים לתת להם דיורים חדשים, אז אישרנו פרוגרמה, הפרוגרמה הזאת תצא למכרז.
<ניר ברלוביץ: אני אבקש לקבל הצעות.
ניסן סלומינסקי: על מה הפרוגרמה?
ניסן סלומינסקי: על איזה גודל?
<ניר ברלוביץ: בתל אביב אישרו פרוגרמה 3,050 מטר, מול הנתונים שאצלי כתובים שיש להם היום 1,711.
<ניר ברלוביץ: ברחובות אישרו פרוגרמה של 930 מול 481 מטר.
ניסן סלומינסקי: כשאתה אומר שאישרנו את הפרוגרמה - - -
<ניר ברלוביץ: אישרנו את הפרוגרמה, והכוונה היא בחודשיים הקרובים, שלושה חודשים הקרובים - - - חדשים.
ניסן סלומינסקי: נניח הלכתם על 490, או הגדלתם ל-800, ישבתם עם מישהו כדי לדעת מה באמת הצרכים ושזה עונה?
<ניר ברלוביץ: תהליך של פרוגרמה במהות שלו זה לקבוע צרכים, פרוגרמה זה קביעת צרכים.
יעקב אשר: מי הכין את הפרוגרמה?
יעקב אשר: הנהלת בתי הדין או אתם?
<ניר ברלוביץ: בשיתוף פעולה.
<ניר ברלוביץ: בעיקרון, אני יש לי פרוגרמטורים, אני ממנה פרוגרמה, הולך יושב עם שמואל, עם האנשים, שמואל אומר מה הצפי היום, ובעקבות זאת אחרי שאנחנו יושבים ודנים, יוצאים למכרז, ביחד איתם בוחרים מבנה ומתחילים לשפץ אותו, וזה התהליך שעושים מול כל משרדי הממשלה לתת פתרון.
ניסן סלומינסקי: מול כל בתי הדין?
<ניר ברלוביץ: עוד פעם אני אומר, היום אנחנו בתהליך.
ניסן סלומינסקי: נניח בחיפה לדוגמה, אתם גם כן?
<ניר ברלוביץ: בחיפה אנחנו עשינו את זה.
<ניר ברלוביץ: בחיפה אפשר להגיד שיש לנו כוח עליון, הרי אנחנו ביצענו שם השקעה.
ניסן סלומינסקי: כוח עליון הכוונה גשם?
<ניר ברלוביץ: לא רק גשם, נביעה.
<ניר ברלוביץ: המדינה השקיעה שם – יצאה נביעה באמצע הבניין, באמצע המרתף התחילו לעלות מים.
<ניר ברלוביץ: אני אומר, אנחנו עושים שם פעולות לפתור את זה.
<ניר ברלוביץ: השקענו שם מיליוני שקלים בשיפוץ, המדינה השקיעה שם מיליונים.
<ניר ברלוביץ: השנה לדוגמה פתרנו את זה.
<ניר ברלוביץ: תגידו החורף הוא לא קשה, אבל השנה לדוגמה לא היו בעיות של הצפות כבר.
<ניר ברלוביץ: אנחנו עכשיו בתהליכים אחרונים, ואני מאוד מקווה שנוכל לאכלס אותו, אני מאוד מקווה שנוכל לאכלס את הבניין בחיפה במחצית השנייה של 2014.
גילה גמליאל: לא היה משתלם לקנות משהו אחר חדש?
<ניר ברלוביץ: הכול יכול להיות, אבל הנביעה פרצה אחרי שהתחלנו, ואחרי שהשקענו שם הרבה מיליונים, מראש לא היינו נכנסים לשם.
<ניר ברלוביץ: הנביעה התחילה בעקבות זה שכנראה גמרו את החניון של בית החולים שבאותו זמן שאבו מבית החולים, ברגע שהפסיקו לשאוב שם הם נבעו.
<ניר ברלוביץ: הנביעה היא לכל האורך, זה לא רק אצלנו.
<ניר ברלוביץ: יש בעיות של רטיבות ומים גם בביטוח לאומי ובעוד בניינים.
<ניר ברלוביץ: אנחנו עושים היום פעולות לאטום שם ולפתור.
<ניר ברלוביץ: זה בניין שהיה בשימוש בנק ישראל שנים רבות, הרי זה לא בניין חדש שנבנה היום.
<ניר ברלוביץ: אם אתם מסתכלים לאורך כל הערים, אני אומר שוב פעם, בתי הדין הרבניים מקבלים טיפול ופתרונות דיור שלדעתי בעוד שלוש שנים כשנגמור את כל הפרויקטים אתם תראו עולם אחר.
יצחק כהן: דרך אגב, הם עשו שיפוץ יוצא מן הכלל באשקלון בבית הדין הרבני, גם בית המשפט, אבל מה שכן לגבי ירושלים בית הדין הגדול עדיין נמצא - - -
גילה גמליאל: יש שאלה שנשאלה על ידי חבר הכנסת טיבי, מה עם בתי הדין השרעיים.
<ניר ברלוביץ: לצערי, הם ביקשו ממני לבוא היום על בתי הדין הרבניים, אני לא התכוננתי, אני אחראי על כמעט 6,000 מבנים.
גילה גמליאל: אפשר לבקש ממך את הנתונים?
<ניר ברלוביץ: אני אבקש ואני אעביר לכם.
אחמד טיבי: אני מבקש לפרוטוקול שניר התבקש להמציא נתונים לוועדה על בתי דין שרעיים, אם יש בכלל הצעה, תודה.
<שמואל יוסף: שלום לכולם, סמנכ"ל בתי הדין הרבניים, אם ניתן היה להבין מדבריו של חברי ניר, אנחנו חברים טובים, שמצב הדיור בבתי הדין הרבניים הוא טוב, אז אני אומר לכם שהוא לא טוב.
<שמואל יוסף: רמת הדיור בבתי הדין ירודה מאוד.
<שמואל יוסף: מוצגת לפניכם הסטטוס של בתי הדין הרבניים, וכפי שאתם רואים, גם במקום שהגדרנו אותו שרמת הדיור טובה מאוד, אם תיכנסו לאותו מקום שאנחנו הגדרנו טובה מאוד יחסית לבית משפט, אז אתם תראו הבדלים ענקיים.
<שמואל יוסף: כלומר, אנחנו לא מגיעים באף מקום לרמה של בית משפט שנמצא מבחינת הדיור שלו שהוא חדש כמו שלנו, אנחנו ברמה נמוכה מאוד גם במצב שאנחנו אומרים טוב מאוד.
ניסן סלומינסקי: כשאתה אומר רמה נמוכה יש כאן שני היבטים.
ניסן סלומינסקי: היבט אחד, שמדובר על הגודל.
ניסן סלומינסקי: נניח שהם באם ואומרים אנחנו עכשיו הולכים נניח על בית דין של 800 מטר מרובע, האם התייעצו עם מערכת בתי הדין לדעת שזה הצורך, או שעוברים מבעיה לבעיה מה שנקרא.
<שמואל יוסף: קודם כל התייעצו, עכשיו צריך לדעת מתייעצים.
<שמואל יוסף: לא בכל מקום גם מקבלים את מה שאנחנו מבקשים.
<שמואל יוסף: אנחנו יכולים לבקש, אין אצלנו שאתה נכנס למקומות, להיכלות רחבות ידיים, אצלנו הכול צפוף וצר גם במקומות החדשים.
<שמואל יוסף: למשל, אם תכנסו היום לבית הדין הגדול, שהוא אמור להיות מקום שמכובד, גם כשהוא הולך להימסר, אנחנו לא יודעים מתי הוא יימסר, כי הוא היה אמור להימסר כבר לפני שנה והוא לא נמסר, גם שם המקום הוא גם כשהוא חדש ויימסר חדש, הוא די עלוב בתור בית דין גדול.
<שמואל יוסף: הבעיה הנוספת, עלה פה הנושא של חיפה.
זבולון כלפה: מי מגדיר את הסטנדרט אתם או הם?
<שמואל יוסף: יש סטנדרטים של הדיור הממשלתי.
זבולון כלפה: אתה אומר שהוא שונה.
זבולון כלפה: אתה אומר שבתי המשפט הוא בצורה מסוימת.
<שמואל יוסף: בהחלט שונה.
<שמואל יוסף: לגבי בית המשפט בחיפה.
<שמואל יוסף: צריך להבין שבית הדין בחיפה כבר מוכן שנתיים.
<שמואל יוסף: יש שם נביעת מים.
<שמואל יוסף: בית הדין הנוכחי שמשמש את בית הדין כרגע הוא במצב שהוא תת רמה.
<שמואל יוסף: אני רוצה להגיד לכם שהבלטות שם מתרוממות, לא מדבר על איזשהו מצב סביר לדיינים, אין שם מצב סביר לציבור שמגיע ונכנס לקבל שרות בבית הדין הזה.
<שמואל יוסף: אני אומר לכם, ניר אופטימי, אני לא.
<שמואל יוסף: המצב נמשך ואני לא רואה פתרון באופק לגבי בית הדין הזה.
<שמואל יוסף: סך הכול, כמו שאתם רואים, מהנתונים שאני מציג פה, רק בחלק קטן מבתי הדין המצב הוא המצב טוב, בשאר המקומות המצב הוא לא טוב.
<שמואל יוסף: יש תכניות, יש מחשבות, הנושא עדיין לא ממומן, בחלק גדול מהמקרים הנושא לא ממומן.
זבולון כלפה: - - - אצלכם או אצלם לא הבנתי?
זבולון כלפה: מה זה תכניות?
<שמואל יוסף: יש תכניות שמוצג פה.
זבולון כלפה: מי עושה את התכניות?