GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: רגע, מה זה "פרק י"ג יעמוד בתוקפו שלוש שנים ...." - - -
<שרה קנדלר: ועדת אגרות הבין משרדית החליטה שהאגרות יהיו לשלוש שנים, ואחר כך נצטרך לבוא שוב.
פרטוק רייניש: ומי יאשר את זה אחר כך, ועדת הכספים?
<שרה קנדלר: תוספת ראשונה (תקנה 49) הסכם המסגרת הסכם המסגרת יכלול את הפרקים והפרטים המנויים להלן: 1.
<שרה קנדלר: פרק א' – אזהרות (1) פרק א' יסומן הדגשה בנוסח להלן: " (1) אין בבמתן רישיון אישור שניתן על ידי שנותנת רשות ניירות ערך להפעלת לניהול זירת סוחר אישור לטיב המסחר בזירה או במכשירים הפיננסים הנסחרים בזירה, או אישור כי מדובר באפיק השקעה בטוח או מומלץ.
<שרה קנדלר: (2) הפעילות בזירת הסוחר אינה מתבצעות בבורסה ועל כן הלקוח כפוף לסיכונים, לרבות במקרה של חדלות פירעון של הזירה או של חברה אחרת שהיא צד נגדי לעסקאות עם הלקוח (יצוין שם החברה, אם קיימת).
<שרה קנדלר: (3) בפעילות במסחר יש לחברה בין היתר אינטרסים מנוגדים לאינטרסים של הלקוח; היא המוכרת כשאתה הקונה והיא הקונה כשאתה המוכר, לכן יתכנו מצבים שבהם החברה תרוויח כשלקוח מפסיד .
<שרה קנדלר: (4) קיים איסור לחברה להמליץ ללקוח על פעילות במכשיר פיננסי שבו היא סוחרת.
<שרה קנדלר: (5) פעילות ממונפת כרוכה בסיכון ממשי של אובדן מלוא כספי ההשקעה תוך זמן קצר.
<שרה קנדלר: (6) המסחר בזירה כרוך בתשלום עמלות; מספר רב של עסקאות עשוי להגדיל את סכומי העמלות שהחברה גובה באופן משמעותי.
<שרה קנדלר: (7) במסגרת מסמך זה לא ניתן להבהיר את כל הסיכונים ואת כל יתר המשתנים הדרושים לצורך הערכתך את מידת כדאיות המסחר במכשירים הפיננסים באמצעות הזירה; למידע נוסף בדבר הסיכונים הכרוכים במכשירים הפיננסים הנסחרים בזירה ראה פרק ד'.
<שרה קנדלר: (2) שוכנעו יושב ראש הרשות או עובד שהוא הסמיכו לכך בכתב, כי החברה אינה מאפשרת פעילות ממונפת או כי אינה פועלת כצד נגדי לעסקאות הלקוח או אינה קובעת את המחירים שהיא מציגה, רשאי הוא לאפשר לחברה לא לכלול את האזהרות המפורטות בפרט (2) כולן או חלקן.
<שרה קנדלר: פרק ב' – דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים .
<שרה קנדלר: אני מניחה שעניין זה יוכרע כשנגיע לנושא הפרסום.
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בקריאה: (2) בתחילת הפרק יצוין בהדגשה כי ביצועי העבר אינם מעידים בהכרח על ביצועי העתיד.
<שרה קנדלר: (3) תובא הפניה לדוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים רבעוני שהוגש במועד הדיווח האחרון שקדם לחתימת הסכם המסגרת, לפי תקנה 104; 3.
<שרה קנדלר: פרק ג' – כללי (א) שם החברה, כתובתה וכן השם המסחרי שתחתיו תספק החברה את שירותיה אם הוא שונה משם החברה; (ב) פירוט דרכי התקשורת בין הלקוח לחברה לרבות הדרכים למשלוח וקבלת הוראות הלקוח; (ג) פירוט בדבר הדוחות שתעביר החברה ללקוח, לרבות דוחות לפי תקנות אלה, תוכנם והמועדים לקבלתם; בסעיף (ד) אנחנו מוכנים לקבל את טענת האיגוד שבמקום שיהיה "עיקרי התקנון" תהיה הפניה למקום פרסום התקנון.
<שרה קנדלר: אז צריך לנסח את זה.
<שרה קנדלר: זה צריך להיות הפניה למקום פרסום התקנון, ובכלל זה תיאור מפורט, מלא וברור של מדיניות טיפול בניגוד העניינים של החברה.
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בקריאה: 4.
<שרה קנדלר: פרק ד' - המכשירים הפיננסים (1) יופיע תיאור המכשירים הפיננסים שהחברה מציעה ללקוח תוך תיאור הסיכונים הגלומים בהם; ככל שהם נוגעים לכל מכשיר פיננסי : (א) מידע בדבר הסיכון בהשקעה במכשיר הפיננסי, הסבר בנוגע למינוף והשפעתו של המינוף על הסיכון בהשקעה, וכן על הסיכון להפסד כל ההשקעה; (ב) מידע בדבר תנודתיות המחיר של המכשיר הפיננסי ונזילות המסחר שבו, וההשפעה שיש לכך על הסיכון, לרבות הסיכון להפסד כל ההשקעה; היו המכשירים הפיננסים הסכם או הסדר שערכו נגזר מנכס בסיס, יתוארו הפרטים האמורים גם לגבי נכס הבסיס; (ג) תיאור העלויות, והחבויות הנוספות שעשויות להיגרם ללקוח כתוצאה מרכישת המכשיר הפיננסי, מעבר לעלות רכישתו; (ד) מידע בדבר הביטחונות הנדרשים לביצוע עסקה במכשיר הפיננסי; (ה) מידע כאמור בפסקאות (א) עד (ד), הנוגע למספר מכשירים פיננסים או למספר סוגי השקעות, יכול שיינתן במרוכז לגבי המכשירים הפיננסים או סוגי ההשקעות; (ו) הוצע המכשיר הפיננסי לציבור באמצעות תשקיף, תובא הפניה למקום שבו ניתן לעיין בתשקיף; (ז) כלל מכשיר פיננסי התחייבות של צד שלישי- יצוינו פרטי זיהויו של הצד השלישי.
<שרה קנדלר: זר 5.
<שרה קנדלר: פרק ה' - שמירה על כספי ונכסי לקוחות (א) יצוין כי כספי הלקוח יופקדו בתאגיד בנקאי או במוסד כספי מחוץ לישראל כאמור בתקנה 37 תוך הבהרת הסיכונים הכרוכים בכך, לרבות במקרה של חדלות פרעון; יתוארו אלו מזכויות הלקוח לא יופקדו אצל התאגיד הבנקאי, או המוסד הכספי מחוץ לישראל לפי העניין, תוך הבהרת הסיכונים הכרוכים בכך לרבות משמעות עובדה זו במקרה של חדלות פירעון של החברה; (ב) פרטים מזהים של התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל או המשמורן, לפי העניין; (ג) הופקדו כספי או נכסי הלקוח בחשבון משותף- יצוין הדבר; (ד) הופקדו כספי לקוח במטבע זר תיאור החשיפה למטבע הזר הנובעת מכך ללקוח; (ה) יהיו כספי או נכסי הלקוח שיופקדו כפופים לחוקים של מדינה אחרת, יובהר כי זכויותיו של הלקוח בקשר לאלה עשויות להיקבע בהתאם לחוקי מדינה זו; (ו) יתוארו כל הפעולות שהחברה רשאית לבצע בכספי ובנכסי הלקוח.
<שרה קנדלר: פרק ו' - מחיר ועלויות נלוות (א) תיאור האופן שבו מחושב המחיר הכולל של המכשיר הפיננסי תוך פירוט העלויות הנלוות לרבות עמלות, והוצאות ומיסים המשולמים באמצעות החברה; אם לא ניתן לציין מחיר מדויק יתואר הבסיס לחישוב המחיר הכולל כאמור; (ב) אם חלק ממרכיבי המחיר הכולל המתואר בפסקה (1), או כולו, ישולם במטבע זר יתוארו העלויות הכרוכות בו, לרבות שערי חליפין והמרה.
<שרה קנדלר: (ג) פירוט בדבר מסים הכרוכים בעסקאות במכשירים הפיננסים שלא משולמים בידי החברה או באמצעותה.
<שרה קנדלר: עד כאן התוספת הראשונה.
בועז טופורובסקי: הנושא של 2- דוח לקוחות מפסידים ומרוויחים, זה, אמרתי, לא צריך להיות מפורסם לציבור.
<טל אבן-זהב: יש לנו הערה לגבי העניין של העמלות.
<טל אבן-זהב: ההנחה שנמצאת בבסיס הדרישה, בפרק א' סעיף (6).
<טל אבן-זהב: לטענתנו, צריך להבין שההנחה שנמצאת פה בבסיס הדרישה של הגילוי כאן היא פשוט לא נכונה.
<טל אבן-זהב: קודם כל הזירה בכלל איננה זו שמבצעת פעולות עבור לקוח, כך שהנושא הזה לקוח מעולם אחר.
<טל אבן-זהב: היא אפילו לא מייעצת לו איזה עסקאות לעשות- - -
<שרה קנדלר: זו לא הטענה.
<שרה קנדלר: זו אזהרה ללקוח.
<טל אבן-זהב: אבל צריך להבין שגובה העמלות אינו הולך ועולה לפי מספר העסקאות, כך שההנחה כאן איננה נכונה.
<טל זהר: לקוח שעשה עסקה אחת של מיליון ישלם עמלה מסוימת, ולקוח שעשה 10 עסקאות של 1000 ישלם עשירית ממנו, למרות שאחד עשה 10 עסקאות ואחד עשה עסקה אחת – זה שעשה עסקה אחת עדיין ישלם פי 10 עמלות.
<שרה קנדלר: אבל לא אמרנו - - -
<טל אבן-זהב: מספר הפעולות פשוט אינו רלבנטי לגובה העמלות, למה ליצור רושם אחר?
<טל אבן-זהב: זה אינו רלבנטי.
<שלומית ארליך: אז אנחנו משמיטים את הסיפה "מספר רב של עסקאות".
<שרה קנדלר: לא שמתם לב,לדעתי, לסעיף קטן (ה) – זאת אומרת, לא צריך לפרט אם אפשר לרכז אותם.
<טל אבן-זהב: פירוט כלל המכשירים הפיננסיים של הזירה, הדרישה - - -
<רפאל כהן: האם אפשר לקבל את זה בכותרות בלבד?
<רפאל כהן: קרי, מטבעות, cfd, או מה?
<גיא דביר: זה לא צריך להיות לכל מכשיר ומכשיר.
<גיא דביר: אם המכשירים האלה, מבחינת הקריטריונים שלהם, של הסיכונים שנמצאים בהם והמאפיינים שלהם – הם מכשירים שהם זהים, אפשר להתייחס אליהם באופן מקובץ ולא צריכים לכל אחד ואחד בנפרד, כך שההצגה תהיה יותר פשוטה.
<גיא דביר: כלומר אם, נניח, אתה מסתכל על מכשיר מסוים ומכשיר שני, וההבדל ביניהם הוא רק נכס הבסיס והשם שלו, אתה יכול להתייחס לזה באופן מקובץ.
<טל זהר: אם אנחנו אומרים עכשיו ניוזילנדי דולר, ואוסטרלי יין, שני מכשירים שהם שניהם מטבעות, ושניהם בקבוצת המז'ור, ושניהם בקבוצת הסיכוןה נמוך, עדיין – אחד מהם מושפע מהכלכלה של ניו זילנד והאוסטרלי – זו פרשנות.
<טל זהר: אנחנו נגיע להסכם של 500 עמודים.
<טל זהר: אני חושב שפה אפשר להפנות לתקנון, זה יכול להיות פתרון טוב.
<טל אבן-זהב: אני לא מבינה מה הרעיון לפרט את כל המכשירים בהסכם, הרי זה ברור שזה יהפוך ללא עדכני, זה עלול ליצור בעיות, כל פעם החברה תצטרך לשנות את ההסכם מעת לעת.
<טל אבן-זהב: תחשבו על זה.
<טל אבן-זהב: אין לזה שום - - -מה המטרה שזה יהיה בהסכם עצמו?
בועז טופורובסקי: הנושא הובן, יש לכם תשובה?
<שרה קנדלר: ברור לנו שאפשר להביא את זה בקבוצות.
<שרה קנדלר: אולי צריך לחשוב על הגדרה של קבוצות.
<שרה קנדלר: אולי נעביר הצעה להגדרה של "קבוצה".
<שרה קנדלר: ב- (ה).
<גיא דביר: אנחנו רוצים לחשוב על זה.
בועז טופורובסקי: אנחנו אישרנו למעט מה שאתם צריכים להביא לנו.
<שרה קנדלר: תוספת שנייה (תקנה 119 - חישוב ההון העצמי הרגולטורי)
<שרה קנדלר: פה אני רוצה לומר שעל אף שלא קיבלו את הצעתנו לפשרה, בכל זאת נלך עם ההקלות שהצענו, בתקווה שזה יסייע לנו בקביעת רמת המקדמים.
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בקריאה: (1) ההפחתה בשל התחייבויות חוץ מאזניות; (2) חלוקה, כהגדרתה בחוק החברות, שבוצעה לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים; (3) התרחשו לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים אירועים שהיו גורמים להקטנה מהותית של ההון העצמי הרגולטורי לו היו נערכים הדוחות באותה העת, לרבות הפסדים, הקטנת ערך של נכסים או עליית ערך של התחייבויות – מלוא ההקטנה; לענין זה- "דוחות כספיים", "הוצאות", "התחייבויות", "דוח על המצב הכספי" ו – "נכסים" - כמשמעותם בכללי החשבונאות המקובלים; "הפחתה בשל התחייבויות חוץ מאזניות" בהתחייבות חוץ מאזנית במועד הדוחות הכספיים האחרונים, אמדן ההתחייבות, לפי מודלים מקובלים; "התחייבות חוץ מאזנית" – הסכם או הסדר, שבשלם עשויה להיווצר בעתיד לחברה התחייבות, וסכומה, לפי כללי החשבונאות המקובלים, לא נרשם במועד הדוחות הכספיים האחרונים כהתחייבות בדוח על המצב הכספי; "התחייבות לאחר שיערוך" – התחייבות, כפי שנרשמה בדוחות הכספיים האחרונים, בתוספת סכום הסיכון הגלום בהתחייבות במכשיר; לענין זה- "סכום הסיכון הגלום בהתחייבות במכשיר פיננסי"- הסכום שנקבע בכללים שתקבע הרשות בהוראות לפי סעיף 44כ(ב) לחוק, ואם לא נקבע לגביו סכום בכללים כאמור – 100%; "סכום מתואם של בטוחות שהפקידה החברה" – מכפלת סך כל הבטוחות שהפקידה חברה בידי ספקי נזילות והופחתו בשל היותם נכסים שאינם חופשיים בשיעור הסיכון הגלום בהם, כפי שתקבע הרשות בהוראות לפי סעיף 44כ(ב) כמפורט בפרט (6) "מועד הדוחות הכספיים האחרונים" - מועד הדוחות הכספיים שצורפו לדוח הרבעוני כמשמעותו בתקנה 110 או לדוח השנתי כמשמעותו בתקנה 111 או מועד אחר שבו ערכה החברה דוחות כספיים מבוקרים, לפי המאוחר.
<שרה קנדלר: "נכס חופשי" – נכס חופשי משעבוד, עיקול, עכבון או כל זכות אחרת של צד שלישי, למעט נכסים המיוחסים לחברה מאוחדת כהגדרתה בתקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש"ע – 2010 ;; "נכס לאחר ניכוי" – נכס, כפי שנרשם בדוחות הכספיים האחרונים, בניכוי סכום הסיכון הגלום שבו, לענין זה- "סכום הסיכון הגלום"- סכום הסיכון הגלום לגבי בנכס חופשי – הסכום בכללים שתקבע הרשות בהוראות לפי סעיף 44כ(ב) לחוק ולגבי נכס שאינו נכס חופשי או בנכס שלא נקבע לגביו סכום שקבעה הרשות הסכום יהיה 100%.
בועז טופורובסקי: כל המקומות שכתוב "בהוראות.
בועז טופורובסקי: לפי כללים שקבעה הרשות" – אינו מקובל עלי.
בועז טופורובסקי: זה לא רלבנטי עד שאתם תביאו לי הוראות.
<גדי ירום: הכללים של התוספת השניה קובעים שההון העצמי הרגולטורי יימדד במועד החתימה על הדוחות הכספיים, אבל אני מזכיר שמהצד השני אנחנו צריכים להחזיק את אותו הון עצמי רגולטורי בכל עת.
<גדי ירום: זאת אומרת שבהכרח יווצר פער בין המועד שבו אני אצטרך להעמיד את ההון, לבין המועד שבו הוא חושב.
<גדי ירום: במילים אחרות, יכול להיות שאני נמצא שלושה חודשים אחרי הדוחות הכספיים האחרונים שלי, והחשיפה של החברה שלי יותר גדולה ולכן ההון העצמי שלי יהיה גדול יותר, אבל זה רק בגלל שאני פועל טוב, עובד טוב, ומרוויח.
<גדי ירום: זאת אומרת, אם אני אבדוק את הרווחיות שלי באותו רגע, אני במצב יותר טוב מאשר הייתי בדוחות הכספיים.
<גדי ירום: אבל לא מכירים לי בכל הרווחים שצברתי במהלך השלושה חודשים האחרונים.
<גדי ירום: בהקשר הזה יש לנו שתי הצעות.
<גדי ירום: הצעה אחת אומרת – מאחר ואתם דורשים מאתנו בכל עת למדוד את ההון המזערי, אז אנא אפשרו לנו בכל עת למדוד גם את הנכסים הנזילים שמשרתים אותו.
<גדי ירום: זו אפשרות אחת.
<גדי ירום: אפשרות שניה – אם בכל זאת רוצים להגיע למצב שבו אנחנו מתייחסים לדוחות מבוקרים או סקורים על ידי רואה חשבון או מבקר, זה הצעה לאפשר סוג של שטר הון שיאפשר לבעלי מניות להזרים הלוואת בעלים שתיחשב כהון.
<גדי ירום: משמעות הדבר היא שאם, בסופו של דבר יתברר שלא היה צריך את הכסף זה בסוף הרבעון, תהיה אפשרות לבעלי המניות שהשקיעו את הכספים כדי להעמיד את ההון באותה תקופה למשוך את הכסף לא כדיבידנד אלא כהלוואת בעלים.
<גדי ירום: סוג של הלוואת גישור שיהיה נדחה ביחס לכל דבר אחר ויעמיד אותו להון.
<טל זהר: המכשיר הזה קיים בבנקים בדיוק בגלל אותה סיבה – להגדיל את ההון, ובעצם קוראים לזה "שטר הון" שהוא מבחינת ההון העצמי שהרגולטור רואה הוא הון, ומבחינת מס הכנסה הוא נחשב כהלוואה.
<טל זהר: לכן, לא צריך להנפיק כל הזמן מניות, שזה תהליך שבכל פעם כשמנפיקים מניות צריך לדווח לכל העולם על זה, כולל הרשות, רשם החברות והלקוחות, בהסכם ההתקשרות, והדבר השני הוא שאפשר למשוך אותו בלי לשלם עליו מס.
<טל זהר: זה מאפשר הרבה יותר גמישות לבעלים להזרים הון לחברה, כשצריך, ומצד שני להוציא אותו רק אחרי שהרגולטור אישר את ההוצאה.
<גיא דביר: הנושא שאליו התייחסו כאן הזירות נוגע בסוגיה של הפער בין המועד הרלבנטי לחישוב ההון הרגולטורי לבין העובדה שהחברה נדרשת לחשב את הסיכונים שלה בכל עת.
<גיא דביר: בעולם מושלם באופן תיאורטי הדרישה ההגיונית היתה לדרוש מהחברות לעשות מאזן בכל רגע נתון, כמו שאנחנו דורשים מהם להראות את הסיכונים שלהם בכל רגע נתון, כי הסיכונים נגזרים מפוזיציות, דבר שהוא אפשרי, הוא נעשה, זה המצב בכל העולם.
<גיא דביר: אבל מכיוון שמאזן וכל הדוחות הכספיים זה תהליך חשבונאי מורכב ואי אפשר לבקש מחברה לעשות אותו בכל רגע נתון, בתוך המודל מובנה הפער הזה שקיים בין המועד שבו אנחנו מתייחסים להון הרגולטורי, שבו מסתכלים על הדוחות הכספיים האחרונים, לבין - - החברה צריכה לחשב את הסיכונים שלה.
<גיא דביר: איך המודל מתמודד?
<גיא דביר: בדיוק כמו שהמודל באנגליה מתמודד באותו עניין.
<גיא דביר: החברה, מכיוון שהמנהלים מכירים את ההתחייבויות ואת מצבה, חלה עליהם חובה של שמרנות.
<גיא דביר: אם הם יודעים, מסתכלים על סך כל ההפסדים שנגרמו להם במהלך התקופה, כרית ההון העצמי באופן מהותי הרבה יותר קטנה היום מאשר במועד הדוחות הכספיים, הם צריכים לתת לזה ביטוי בהון העצמי.
<גיא דביר: אבל אי אפשר לתת להם "קרט בלאנש" גם להגדיל את כרית ההון העצמי ללא שיש פיקוח של רואה חשבון מבקר, וכך, בדיוק כמו שהגישה בחו"ל - הם יכולים לעשות את זה בתנאי שהם מקבלים חותמת של רואה החשבון המבקר.
<גיא דביר: לגבי ההצעה של גדי ירום לגבי השטרות.
<גיא דביר: המכשיר הזה של השטרות זה לא התכלית שלו, ואם נבחן את התנאים שהמכשירים האלה על פי הרגולציה הבנקאית מתאפשר להכיר בהם – זה בטח לא התכלית שגדי ירום מציין, כי מדובר על מכשירים שאל"ף, עומדים בתנאים מאד מורכבים.
<גיא דביר: זה צריך להיות התחייבויות לטווח ארוך מאד.
<גיא דביר: זה לא משהו רק לצורך הרבעון.
<גיא דביר: בגלל המורכבות שלהם, בעצם, הבדיקה היא באיזה מצב אנחנו נתיר מכשיר שהוא לא הוני בתנאים מאד מאד מורכבים.
<גיא דביר: ניתן להכיר בו לצורך ההון העצמי, כסוג של מכשיר הוני.
<גיא דביר: בגלל שהתנאים האלה כאלה מורכבים, בכל מקרה נדרוש פיקוח של רואה חשבון מבקר על זה ולכן זה דבר שלא ייתן את המענה והוא לא רלבנטי בכלל.
<גדי ירום: אני רק רוצה להוסיף שבמהלך הרבעון הרשות כן מאפשרת איזה שהוא סוג של עדכון של כרית ההון הרגולטורי, אבל רק אם חלילה זה פועל לרעתך.
בועז טופורובסקי: אתה מדבר על סעיף (3), נכון?
בועז טופורובסקי: למה אתה לא נותן - - -
<גיא דביר: מכיוון שאנחנו לא יכולים לאפשר לחברה.
<גיא דביר: אם היינו עושים את זה, הבסיס של המודל, שהמודל נסמך על נתונים חשבונאים שהם מאומתים על ידי גורם חיצוני.
<גיא דביר: אנחנו לא יכולים לתת לחברה "קארט בלאנש" להגיד – אוקיי, לפי דעתנו ההון העצמי שלנו עומד כיום על כך וכך, הרבה יותר ממה שקיים.
<גיא דביר: זו גם הדרישה באנגליה.
<גיא דביר: באנגליה הם צריכים להביא בחשבון הפסדים מהותיים שנגרמו להם במהלך התקופה, אבל לעומת זאת, אם נגרמו להם רווחים, הם צריכים לקבל אישור של רואה החשבון והמבקר.
<גיא דביר: זה המודל.
<גדי ירום: זו הדרישה, ואנחנו מנסים להבין את הבסיס שלה.
<גדי ירום: אם אתה מכיר בהפסדים, בלי שאביא חוות דעת של רואה חשבון, למה אתה לא מכיר גם בהכנסות, במיוחד כשאתה גם מחייב אותי למדוד אותן, כל הזמן?
<גיא דביר: מודל ההון העצמי הוא מודל של סיכונים.
<גיא דביר: בתוך המידע החשבונאי יש עיקרון שהוא עיקרון של שמרנות, ומתוך עקרון השמרנות החברה חייבת, אם היא יודעת שיש באמת הפסדים שנגרמו במהלך אותה תקופה, היא חייבת להביא את זה בחשבון בתוכו.
<גיא דביר: היא לא יכולה בכיוון ההפוך להגדיל את ההון העצמי שלה מבלי שיש לך הליך של ביקורת חשבונאית.
<גיא דביר: זו התשובה.
<טל זהר: אפשר להציע פשרה?
<טל זהר: אולי להגדיר, שהרשות תגדיר, איזה שהם תנאים כדי ששטר הון ייחשב שטר הון.
<טל זהר: יכול להיות, לדוגמה, שרואה החשבון המבקר צריך לבקר את שטר ההון.
<טל זהר: זאת אומרת, כדי ששטר הון ייחשב ראוי, הוא צריך להיות מאושר על ידי רואה החשבון המבקר.
<רפאל כהן: אגב, שטר ההון הוא רק עניין מיסויי, רוצה לומר - אתה מזרים הון, אתה יכול להיכנס פה לטעות עם הרשות.
<רפאל כהן: ברגע שאתה מזרים אותו כהלוואה, אז אתה משלם מס על הריבית שיש.
<רפאל כהן: בוא נסתכל רק על זה, בגמישות.
<רפאל כהן: לא ייתכן שזה יהיה חד צדדי, הכל.
<רפאל כהן: הרווחים לא יוכרו, אך ההפסדים – כן, כל דבר הוא בלשון ענישה, או קנס.
<רפאל כהן: זה רוח העניין, חבל.
<רפאל כהן: אז צריך פשוט להגמיש ולהמשיך.
<אסף ארז: רק לגבי שטר ההון – לגבי שטר הון שקיים ברגולציות מקבילות זה לא כמו שמתארים אותו.
<אסף ארז: הוא רוצה להבטיח שהכסף שנכנס לחברה הוא שם כדי להישאר תקופה מאד ארוכה, בלי שום אופציה לצד השני לפדות את זה, עם עוד הרבה מאד תנאים שגם מגיעים למצב של המרה למניות.
<אסף ארז: כלומר, המודל הזה שהציעו פה לא קיים בשום מקום - - -
<טל זהר: אז בוא תציע.
<טל זהר: תגיד שרק לרגולטור מותר לאשר פדיון של שטר הון.
<טל זהר: מקובל עלינו הדבר הזה.
<טל זהר: רק אחרי שתקבל דוחות ותראה שאתה עומד ב - - - שיחשבו על זה.
בועז טופורובסקי: אין אפשרות להגיע לאיזושהי פשרה כאן?
בועז טופורובסקי: רק עם השטר?
בועז טופורובסקי: אני אגיד לכם את הבסיס - -
<אסף ארז: השטר, בכל מקרה, מבחינתנו - - זה דרישות של המאזן.
<אסף ארז: אמנם התחייבות עם מפעילים הוניים, אבל היא התחייבות ולכן מן הסתם הוא גם צריך להיות מבוקר.
<אסף ארז: אי אפשר לבקר פריט מאזני בלי קשר לשאר המאזן.
<אסף ארז: הפריט המאזני הזה יש לו מאפיינים מאד מאד ספציפיים וייחודים.
<אסף ארז: זה לא כמו הנפקת הון.
<איציק שורקי: השורה התחתונה היא שאין לזה אח ורע.
<איציק שורקי: גם במקומות שמתירים שימוש בשטרות, ההכרה בהן היא במועד המאזן ועריכת הדוחות הכספיים ולא במהלך בין רבעוני.
בועז טופורובסקי: אז השורה התחתונה היא שאם יש את סעיף (3) צריך להיות לו גם משהו נגדי.
בועז טופורובסקי: אז או שתורידו את סעיף (3), או שתתנו משהו נגדי.
<איציק שורקי: סעיף (3) כמו שהוא מופיע, מופיע בכל הרגולציות הרלבנטיות.
<אסף ארז: אם אנחנו מורידים אותו - - היא לא עומדת מול הסיכונים.
<אסף ארז: כלומר, הסיכונים שלך גדלו - - -
בועז טופורובסקי: לכן אסור לכם להוריד את זה אלא להביא משהו נגדי.
בועז טופורובסקי: אבל זו החלטה שלכם, אני נותן לכם אופציה לבחירה, כאן.
בועז טופורובסקי: או להוריד את זה או להביא משהו נגדי.
<איציק שורקי: אנחנו מוכנים להביא משהו נגדי, ומשהו נגדי זה שיערכו דוח כדי להכיר בהון החדש.
<איציק שורקי: אם רוצים להכיר ברווחים שנוצרו להם בחודש וחצי, שיעשו מאזן ודוח מבוקר על ידי רואה חשבון.
<איציק שורקי: - - -
<טל זהר: זה אומר שצריך ליצור עוד דוח שנתי באמצע הרבעון.
<גיא דביר: זה נמצא בהגדרה של מועד הדוחות הכספיים האחרונים.
<גיא דביר: תחת "מועד הדוחות הכספיים האחרונים".
<גיא דביר: בתוספת השניה, למטה.
<גיא דביר: אנחנו מוכנים להסתפק בדוח סקור, וזו אחת ההקלות.
<גיא דביר: אין כאן דוח סקור בהקשר של - - -לכן הפער הוא לא כזה גדול, מדובר על 3 חודשים כל פעם.
<קריאה: זה מעקר את כל העניין.
<גיא דביר: יש להם אפשרות להזרים הון בצורה של הנפקה של מניות, יש להם אפשרות להתכסות ולצמצם את הסיכונים שלהם בהתאם, ויש להם אפשרות באמת לערוך את הדוח הכספי הנוסף.
בועז טופורובסקי: שלומית היועצת המשפטית, תכיני לנו נוסח שיהיה סעיף נגדי לסעיף (3) בצורה שמתקבלת על הדעת.
בועז טופורובסקי: לא דוח מבוקר ולא דוח סקור.
בועז טופורובסקי: משהו שהוא פשוט ומהיר, כך שאם יש להם פתאום רווח, משהו שאפשר להסביר את זה.
<טל זהר: הערה בקשר להפחתות בשל התחייבויות חוץ מאזניות.
<טל זהר: החלק של השוק והנזילות הוסר אבל יש אי בהירות בנושא של מה הן התחייבויות חוץ מאזניות.
<טל זהר: ביררתי מה זה, באירופה.
<טל זהר: יש רק שני סעיפים – 1.
<טל זהר: מוניטין, שלא מכירים בו כהון, לצורך רגולטורי, אבל כן מכירים בו לצורך חשבונאי, והשני זה במקרה שהחברה קנתה חברה אחרת, שרואי החשבון של החברה העריכו את השווי של הנכס שהם קנו בפחות מהמחיר שבפועל שילמו, כך שאם קנית נכס בערך גבוה מהשווי ההוגן שלו, אתה מכיר רק בשווי ההוגן של הנכס.
<טל זהר: אבל, כאן, בחוק שלנו לא כתבו מה זה הפחתות חוץ מאזניות.
<טל זהר: אני רק רוצה להסביר: הפחתה חוץ מאזנית מקזזת את ההון הרגולטורי.
<טל זהר: אז אני הייתי מבקש אם אפשר להבהיר בדיוק האם זה מתייחס רק לשני הסעיפים.
בועז טופורובסקי: אני רואה רק הפחתה חוץ מאזנית.
<טל זהר: הפחתה חוץ מאזנית מקזזת את ההון הרגולטורי.
בועז טופורובסקי: התחייבות חוץ מאזנית – יש הגדרה מה זה.
בועז טופורובסקי: אתה לא מבין מה ההגדרה?
בועז טופורובסקי: מה היא כוללת, הערבות החוץ מאזנית?
<גיא דביר: זה מושג חשבונאי ידוע, אין כאן משהו חדש שהמצאנו.
<גיא דביר: המונח "התחייבות חוץ מאזנית" הוא מונח ברור.
<גיא דביר: ההפניה שנאמרה לגבי אנגליה היא לא הפניה רלבנטית, היא לא מתייחסת להתחייבויות חוץ מאזניות.
<גיא דביר: היא מובאת בכלל למקום אחר, שא קשור.
<גיא דביר: ההתחייבות החוץ מאזנית מוגדרת כאן בצורה משפטית: הסכם או הסדר שבשלם עשויה להיווצר בעתיד לחברה התחייבויות וסכומה לפי כללי החשבונאות המקובלים לא נרשם בדוחות הכספיים האחרונים כהתחייבות בדוח על המצב הכספי.
<גיא דביר: הדבר הזה יכול לנבוע משום שעל פי כללי החשבונאות המקובלים לעתים לא נרשמות חלק מההתחייבויות למרות שהן קיימות על פי הסכם או הסדר, מבחינה משפטית, מכיוון שעל פי כללי חשבון מקובלים לא מכירים בהן עד שהן מקבלים את השירות כנגדן.
<גיא דביר: לכן, "התחייבות חוץ מאזנית" זה בעצם מושג כללי שכולל את כל אותן התחייבויות שקיימות מבחינה משפטית כהסדר, אבל הן לא רשומות במאזן.
בועז טופורובסקי: קיבלתי.
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בקריאה: תוספת שלישית (תקנה 121 – הקצאה בשל חשיפה לסיכון אשראי) 1.
<שרה קנדלר: קבוצת הסיכון הראשונה: בנק מחוץ לישראל, מתווך פיננסי, מדינה, או הבנק המרכזי שלה העומדים בתנאים הבאים, לפי העניין: (1) אם הוא בנק מחוץ לישראל– הוא בעל רישיון במדינה שבה הוא פועל ונתון לפיקוח של גוף שהוסמך לפי דין לפקח על פעילות בנקאית במדינה החברה בארגון OECD, ואילו ניהל את העסקים בישראל היה חייב ברישיון בנק לפי חוק הבנקאות; (2) אם הוא מתווך פיננסי– הוא בעל רישיון במדינה שבה הוא פועל, נתון לפיקוח של גוף רשמי שהוסמך לפי דין לפקח על פעילותו במדינה החברה בארגון OECD, לרבות פיקוח לעניין דרישות הון עצמי מבוססות סיכון, ברי השוואה לאלה הקבועים בתקנות אלה, ובלבד שמדובר בסיכון אשראי שמועד פירעונו אינו עולה על שלושה חודשים.
<שרה קנדלר: (3) אם הוא בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל או מתווך פיננסי - ניירות הערך שלו או של תאגיד השולט בו רשומים למסחר בבורסה או בבורסה מחוץ לישראל; (4) אחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין-לאומיות דרגו אותה בדרגה הקבועה בפרט (2) בטבלה.
<שרה קנדלר: קבוצת הסיכון השלישית: בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל, מתווך פינני או מדינה שהבנק המרכזי שלה עומדים בתנאים שנקבעו בסעיפים (1) - (3) לפרט 1 לתוספת והוא אינו מדורג, ושאחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין-לאומיות דרגו אותו בדרגה הקבועה בפרט (3) בטבלה או הנמוכה ממנה.
<טל זהר: יש לנו הערות לקבוצות הסיכון בנושא המקדמים שלא מופיעים.
<טל זהר: אנחנו לא מסכימים למקדמים לפי התוספות לקבוצות הסיכון.
<שרה קנדלר: זה הכל יידון באותה ישיבה, לא היום.
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בקריאה: תוספת רביעית (תקנה 109 – דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים והון עצמי רגולטורי) דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים והון עצמי רגולטורי יכלול את הפרקים והפרטים המנויים להלן: 1.
<שרה קנדלר: הקצאה בשל סיכון שוק וסיכון נזילות- (א) סך הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק המנייתיים, וכן סך הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק מנייתיים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות; (ב) סך הערך המחושב של כל קבוצת רכיבי סיכון השוק תלויי הריבית שונים, הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות; (ג) סך הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית קנייה (long) וסך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית מכירה (short);, וכן סך הערך המחושב של הרכיבים האמורים לגבי ביחס לכל קבוצת רכיבי סיכון שוק מטבעיים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות; (ד) סך הערך של כל רכיבי סיכון השוק תלויי הסחורות זהים, הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות; (ה) סך הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק הכלליים הנכללים בחישוב לפי תקנה 120(א)(5) (בפרט זה – רכיבי סיכון שוק כלליים), וכן סך הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק כלליים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות; (ו) סך הפרשי ריבית; (ז) בכל מקום שבו בוצע קיזוז של רכיב סיכון שוק בתקנות משנה (א) – (ה) יובאו הנתונים תוך אבחנה בין קיזוז שנערך לפי תקנה 120(ג)(3) לבין קיזוז שנערך לפי תקנה 120(ג)(4); (ח) יתוארו הפחתות בשל התחייבות לפי אופציות שמחוץ לכסף אם החברה ביצעה הפחתה כאמור, לגבי כל אופציה יפורט נכס הבסיס, ההפרש בין מחיר המימוש לבין מחיר נכס הבסיס במונחי נכס הבסיס וסך כל ההפחתה שחושבה בשלה.
<שרה קנדלר: (ט)
<שרה קנדלר: באופציות בסכום קבוע יובא במקום האמור בפרטים (א) – עד (ה) תיאור נכס הבסיס והסכום הקבוע על פי תנאי האופציה.
<שרה קנדלר: (י) חברה שהחליפה הקצאות בשל זכות לפי אופציה בשווי השוק של האופציה בהתאם לתקנה 120(ד) תביא לגבי זכות לגבי אופציה האמורה במקום האמור בתקנת משנה (א) את שווי השוק של האופציה.
<שרה קנדלר: (יא) סך כל ההקצאה בשל סיכון שוק לפי תקנה 120 שתובא באופן מצרפי ובנפרד עבור כל קבוצת רכיבי סיכון המפורטת בתקנות משנה (א) עד– (ו) ו –(ט) עד– (י); (יב) סך כל ההקצאה בשל סיכון נזילות לפי תקנה 122, שתובא באופן מצרפי ובנפרד עבור כל קבוצת רכיבי סיכון המפורטת בתקנות משנה (א) עד– (ו) ו –(ט) עד– (י); ׁ(יג) בכל מקום שבו יובאו נתונים שלא במטבע הדיווח, יובאו לצידם שערי החליפין שהשתמשה בהם החברה לצורך חישוב ההקצאות; 2.
<שרה קנדלר: בפרט זה - "סך כל הפרשי ריבית" ו - "ערך המחושב של רכיב סיכון" כהגדרתם בתקנה 120(ו); "קיזוז" – כמשמעותו בתקנה 120(ג)(3)ו – (4).