GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה קנדלר: קרן בעלת שווי נכסים נמוך פחת השווי הנקי של נכסי קרן פתוחה ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז), במשך תקופה של תשעים ימים רצופים או ב-120 ימים במשך תקופה של 180 ימים, יודיע מנהל הקרן לאתר על פירוק הקרן או על מיזוגה עם קרן אחרת שבניהולו לקרן אחת, באופן שווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחציתה השווי המזערי.
<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי מנהל הקרן להמשיך ולנהל את הקרן ובלבד שהקרן עמדה בתנאים אלה: לא יפרעו מנכסי הקרן הוצאות עודפות.
<שרה קנדלר: שיעור שכר מנהל הקרן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר מנהל הקרן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהלה קרן ושיעור שכר הנאמן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר הנאמן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהל הקרן להן הוא משמש נאמן.
<שרה קנדלר: לעניין זה, "סוג" – סוג קרן שקבע שר האוצר לפי סעיף 82.
<שרה קנדלר: התקופה בה שווי נכסי הקרן נמוך ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז) לא עלתה על 120 ימים רצופים ולא על 150 ימים במשך תקופה של 210 ימים.
<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך רשאים, לבקשת מנהל הקרן והנאמן, להאריך, מנימוקים שיירשמו, את התקופות שנקבעו בסעיף קטן (א).
<שרה קנדלר: התקיים האמור בסעיף קטן (א), יישא מנהל הקרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי הקרן עד מועד הפירוק או המיזוג לפי העניין.
<שרה קנדלר: סעיף זה יחול על קרן פתוחה בחלוף שנה מיום שיחידותיה הוצעו לראשונה לציבור או מיום שנעשה שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של הקרן כהגדרתו בסעיף 61(ב1).
<שרה קנדלר: בסעיף זה, "הוצאות עודפות" – הוצאות הנפרעות מנכסי הקרן לפי סעיף 80 בשל היותה בעלת שווי נכסים נמוך.
<אייל לב ארי: את יכולה להסביר את הסעיף הזה כי הוא סעיף חדש?
<שרה קנדלר: כאן הוספנו הסדר לקרן שיש לה שווי נכסים נמוך.
<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שבעצם אין זכות קיום לקרן כזאת ולכן צריך או למזג אותה או לפרק אותה.
<שרה קנדלר: ההוצאות התפעוליות וההוצאות הקבועות של התקורה הן גבוהות מדי כדי לנהל וזה פוגע בתשואה.
<שרה קנדלר: לכן עשינו כאן הליך שלם של איך ממזגים או מפרקים קרן כזאת.
<אייל לב ארי: מבחינת
<אייל לב ארי: כם מה נחשב שווי נמוך?
<שרה קנדלר: נכון להיום זה משהו כמו 3.5 מיליון שקלים.
<שרה קנדלר: את 106 עד 110 כבר קראנו.
<אייל לב ארי: נשאר פתוח.
<שרה קנדלר: זה נשאר פתוח לדיון הבא.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 111 בסעיף 111 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בפסקה (2), במקום "מעשרה" יבוא "מעשרים", ואחרי "ממספר היחידות" יבוא "או באישור הנאמן – לפחות חמישה בעלי יחידת המחזיקים לא פחות מחמישה אחוזים ממספר היחידות".
<עודד אופק: קפצנו לסעיף הבא?
יצחק כהן: קפצנו על עמוד 22 כי השארנו סעיף אחד בצריך עיון.
<עודד אופק: יש לנו עוד הערות ל-104.
<אייל לב ארי: 104א?
<עודד אופק: אני מתנצל.
<עודד אופק: בסעיף 104א(א), אנחנו מבקשים לשנות מעט את הנוסח.
<עודד אופק: כרגע זה מותיר לכאורה את שיקול הדעת למנהל הקרן אם לפרק או למזג.
<עודד אופק: בעצם מנהל הקרן רק נדרש לפי חוק להודיע.
<עודד אופק: אנחנו רוצים שתחול חובה על מנהל הקרן לפרק או למזג בלי שיינתן לו בעצם שיקול הדעת.
<עודד אופק: יש לנו נוסח שאנחנו מבקשים להציע.
<דורית גילת: גם לא בין לפרק ובין למזג?
<עודד אופק: לא.
<עודד אופק: לפרק או למזג אבל תחול עליו חובה.
<עודד אופק: כלומר, הוא לא יצטרך עכשיו לקבל החלטה אצלו האם לפרק או למזג.
<שרה קנדלר: תקריא נוסח.
<עודד אופק: הנוסח אותו אנחנו מבקשים להציע הוא: פחת השווי הנקי – כל החלק הראשון נותר כפי שהיה – יהיה חייב מנהל הקרן לפרק את הקרן א ולמזגה עם קרן אחרת שבניהולו באופן ששווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחצית השווי המזערי ויודיע לאלתר על פירוק הקרן או על מיזוגה כאמור.
<דורית גילת: בדרך כל אנחנו לא מדברים במונחים שיהיה חייב אלא שיעשה.
<דורית גילת: יפרק או ימזג אותה.
יצחק כהן: יפרק או ימזג.
יצחק כהן: תסביר את העמדה, היא מעניינת.
יצחק כהן: תסביר למה זה דווקא בה ממכם.
<עודד אופק: הסיבה היא שמטילים כאן בעצם חובה על מנהל הקרן לפרק או למזג את הקרן בלי שאומרים שזאת חובה שתחול עליו.
<עודד אופק: המשמעות היא מבחינת מנהל הקרן כשהוא מפרק או ממזג קרן, שהוא נדרש לדון בזה, לבחון את זה על כל החלופות האפשריות ולהחליט אם הוא עושה את זה או לא.
<עודד אופק: ברגע שהחוק לא בא וקבע מראש שתחול עליו חובה, הוא נדרש לקבל את ההחלטה למרות שזה קבוע בדין.
<שרה קנדלר: הוא לא רוצה שישתמע שיש לו שיקול דעת.
<עודד אופק: בדיוק.
<דורית גילת: בכל מקרה הוא יצטרך להחליט אם לפעול כך או כך.
<עודד אופק: לפרק או למזג.
<עודד אופק: בוודאי.
<דורית גילת: בלי דיונים הוא לא יצא מזה.
<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ז) יבוא: "(ז) יחידות המוחזקות בידי אדם השולט במנהל קרן, עובד של מנהל קרן, נושא משרה במנהל הקרן, אדם המועסק על ידי מנהל קרן בניהול תיק ההשקעות של הקרן, עובד של אדם המועסק כאמור ותגיד בשליטתו של כל אחד מאלה, לא יקנו זכות הצבעה".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ט), במקום "פקודת החברות" יבוא "חוק החברות".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112 בסעיף 112 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "לפי סעיפים 47(ב), 100, 101,102 ו-103(3) יבוא "לפי סעיפים 102 ו-103(3)".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ה), במקום "אחרת מהמנויות בסעיף" יבוא "שלא לפי סעיף".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112א בסעיף 112א – בסעיף קטן (א), אחרי "או חלקו" יבוא "או על סיום ההתקשרות עם אדם כאמור" ובמקום המלים "ויפרסם את הדוח בעיתון" יבוא "דוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של שקרן שבניהולו יפורסם בעיתון".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), במקום המלים "מנהל הקרן ישלח את הדוח" יבוא "מנהל הקרן ישלח את הדוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של קרן שבניהולו".
<שרה קנדלר: 51.
<שרה קנדלר: הוספת סעיף 128 לפני כותרת פרק י"ב יבוא – "128ג.
<שרה קנדלר: אחריות נושא משרה נעברה עבירה לפי סעיפים 124 או 125 בידי תאגיד, אחראים לעבירה גם נושאי משרה, אלא אם כן הוכיח אחד מאלה: שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ולא היה עליו לדעת עליה או שלא יכול היה לדעת עליה.
<שרה קנדלר: שנקט את כל האמצעים הסבירים כדי למנוע את העבירה".
<עודד אופק: אנחנו נשמח לשמוע את ההסבר למה בעצם אנחנו מבקשים להוסיף את הסעיף הזה.
<שרה קנדלר: זה בעצם סעיף שכבר קיים בחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: סעיף 53(ה) לחוק ניירות ערך קובע בדיוק אותו הדבר והוא גם הוחל בחוק הסדר הייעוץ בעיסוק השקעות.
<שרה קנדלר: זאת אומרת, יוצא שכל החוקים של ניירות ערך, כבר יש סעיף כזה של אחריות נושא משרה.
<שרה קנדלר: בחוק הקרנות, עקב טעות, הסעיף הזה שהיה קיים בעבר לגבי עבירות, נמחק במסגרת חוק אכיפה מינהלי ועכשיו אנחנו מבקשים להחזיר אותו כפי שקיים בכל החוקים האחרים שלנו.
<שרה קנדלר: אנחנו נדלק על הסעיף הבא כי הוא דן בקרנות זרות.
יצחק כהן: נטל ההוכחה עליו.
<שרה קנדלר: תיקון התוספת הראשונה בתוקפת הראשונה לחוק העיקרי – בחלק ב' - אחרי פרט (21) יבוא:
<שרה קנדלר: בפרט (24), בסופו יבוא "או לא נשא מנהל הקרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי קרן שבניהולו, בניגוד להוראות סעיף 104א(ד).
<שרה קנדלר: בחלק ג' - אחרי פרט (2) יבוא: "(2א) מינה דירקטוריון חיצוני בלא שקיבל לכך את אישור הנאמן, כנדרש לפי סעיף 16(א1)".
<שרה קנדלר: בפרט (26), אחרי "עד (4)" יבוא "ו-(א1)".
<שרה קנדלר: אחרי פרט (29) יבוא - "29(א) לא מינה רואה חשבון לקרן, בניגוד להוראות סעיף 99(א)".
<שרה קנדלר: במקום פרט (31) יבוא - "(31) לא פדה את יחידות הקרן הפתוחה במועד הפירוק, בניגוד לסעיף 108(ה)".
<שרה קנדלר: אם נעשה שינויים מהותיים בפרק המהותי, נשנה גם כאן.
<עודד אופק: למרות שאנחנו רצינו להוסיף כאן, ברשות הרשות, איזשהו ממד של שליטה.
<עודד אופק: כלומר, אם הדבר לא היה מצוי בשליטתו של מנהל הקרן לעניין פדיון היחידות, אנחנו לא רוצים שזה ייחשב גם להפרה שלו.
<שרה קנדלר: בוא נדון בזה יחד עם כל הדיון על פרק הפירוק.
<שרה קנדלר: נשאיר את זה בצד יחד עם פרק הפירוק.
<שרה קנדלר: תיקון התוספת השלישית בתוספת השלישית לחוק העיקרי – בחלק א', פרט (2) – יימחק.
<שרה קנדלר: בחלק ב' – במקום פרט (14) יבוא: "(14) לא סיים את מימוש נכסי הקרן עד מועד הפירוק בניגוד להוראות סעיף 109(א) והנכסים שנותרו אינם נכסים כאמור בסעיף 109(ד)".
<עודד אופק: כנ"ל.
<שרה קנדלר: נשאיר את זה פתוח.
<שרה קנדלר: פרט (11) – יימחק.
<שרה קנדלר: בחלק ג', אחרי פרט (7) יבוא: "(7א) הפלה בין בעלי יחידות בקרן אחת שבניהולו לבין בעלי היחידות בקרן אחרת שבניהולו בניגוד להוראות סעיף 74".
<שרה קנדלר: אנחנו עוברים לסעיף 61, תיקון חוק תובענות ייצוגיות.
<אייל לב ארי: גם זה קשור לקרן חוץ.
<אייל לב ארי: אתם רוצים לדון בשלב הזה גם בנושא התחילה?
<שרה קנדלר: אתה רוצה לחכות ולא לקיים את הדיון?
<שרה קנדלר: מבחינתי אין בעיה.
<שרה קנדלר: תחילה תחילתו של חוק זה, למעט הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), תשעים ימים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (א) - תחילתו של סעיף 77 לחוק העיקרי – זה לגבי הצבעות - כנוסחו בסעיף 14 לחוק זה, במועד כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי סעיף 77(א) ו-(ג) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 14 לחוק זה.
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (2) לא נדון היום.
יצחק כהן: נשתדל לקיים ישיבה נוספת כמה שיותר מהר.
<שרה קנדלר: אנחנו נהיה מוכנים לדיון הבא.
ניסן סלומינסקי: אישור מסגרת ערבות מדינה לבנקים, במסגרת קרנות אשראי לעסקים קטנים ובינוניים.
<טל רביב: הגענו לבקש את אישור ועדת הכספים להעמדת מסגרת ערבות מדינה בסך 400 מיליון ש"ח לטובת הקרן לעסקים קטנים ובינוניים בערבות המדינה.
<טל רביב: אני אפרט קצת.
<טל רביב: המדינה מפעילה קרנות סיוע לעסקים במבנים שונים מאז שנות ה-90.
<טל רביב: במתכונת הנוכחית הקרן פועלת מאז אפריל 2012.
<טל רביב: היא מעמידה הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים מתוקף התחייבות המדינה כלפי הבנקים שזכו במכרז לשפות אותם בגובה של 500 מיליון ₪ על הפסדים שהם יקבלו מאותן הלוואות שהם מעמידים.
<טל רביב: המסגרת של 500 מיליון ₪ מורכבת מ-100 מיליון שקל בתקציב ו-400 מיליון שקל בערבות.
<טל רביב: היקף האשראי שמעמידים הבנקים כנגד ההתחייבות הזאת הוא 4.4 מיליארד שקל.
<טל רביב: הם ממנפים את ההתחייבות של המדינה.
<טל רביב: היקף האשראי האמור של 4.4 מיליארד שקל היה אמור להספיק לפעילות של 4 שנים שהיו לפי התחזיות.
<טל רביב: היום, בערך שנתיים מהמועד שבו התחילה לפעול הקרן, היקף האשראי הזה עומד להיגמר.
<טל רביב: אחד מתוך 4 הבנקים שפעילים בקרן כבר סיים את היקף האשראי שהוקצה לו לפני חצי שנה.
<טל רביב: עוד 2 בנקים אמורים לסיים את היקף האשראי שהוקצה להם בחודשים הקרובים.
<טל רביב: כדי למנוע הפסקה של הקרן אנחנו מבקשים כבר עכשיו את אישור הוועדה למנה נוספת, שיש לנו את הזכות להעניק מתוקף המכרז שיצאנו בו בשנת 2012.
ניסן סלומינסקי: מה הסכום?
<טל רביב: 400 מיליון שקל זה מסגרת הערבות.
<טל רביב: ה-100 מיליון שקל בתקציב כבר אושרו כאן בוועדה לפני החג.
יצחק כהן: אנחנו מכירים את זה.
ניסן סלומינסקי: אני רק רוצה לציין שרוברט אילטוב, שהוא יושב-ראש ועדת המשנה לעסקים קטנים, היה מעורב, סייע בעניין.
ניסן סלומינסקי: הוא נמצא בצרפת.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לו מאחר והוא לא נמצא פה.
ניסן סלומינסקי: מגיע לו גם יישר כוח.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר ערבות מדינה לבנקים, במסגרת קרנות אשראי לעסקים קטנים ובינוניים?
משה גפני: האם בעבר היו נותנים אשראי לעמותות?
<טל רביב: גם היום נותנים.
משה גפני: אין שינוי בזה?
יעקב ליצמן: כל עמותה מקבלת אשראי?
משה גפני: בהתאם לזה של הבנקים.
משה גפני: מישהו אמר לי שלא נותנים היום אשראי לעמותות.
<טל רביב: נותנים.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, אני רוצה להודיע לחבריי חברי הוועדה, שלמרות שאנחנו יושבים פה מ-9:30 בדיוק, וגם חלק מכם הגיע ממש בזמן, לצערי לא פתחנו את הישיבה עד עכשיו מסיבה פשוטה.
ניסן סלומינסקי: נעשה כאן מעשה שאני לא זוכר מאז היותי בוועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: הייתה פנייה של משרד מסוים, של משרד השיכון, שאושרה על ידי ועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: הייתה עליה רביזיה.
ניסן סלומינסקי: משרד האוצר משך את הבקשה הזאת, שינה אותה והגיש בקשה שונה אחרי שהוא הוריד כמה אלמנטים ממנה .
ניסן סלומינסקי: מה שהוא הוריד זו שערורייה בפני עצמה, אבל החלטתי להתעלם מזה.
ניסן סלומינסקי: כינסנו את הוועדה היום ב-9:30 כדי לדון בפנייה החדשה שהגיעה.
ניסן סלומינסקי: קיבלתם אותה יחד עם עוד כמה דברים.
ניסן סלומינסקי: כשהגעתי ב-9:20 התברר שהאוצר משך שוב את הבקשה החדשה.
ניסן סלומינסקי: אם עושים מהוועדה קרקס אני מצטער מאוד.
ניסן סלומינסקי: הם אומרים: תחכה, אולי עוד נחזיר לך וכו', כאילו יושבים פה חברי ועדה, חברי כנסת ומחכים עד שהם יחליטו אם להחזיר או לא להחזיר.
ניסן סלומינסקי: אני לא זוכר כזאת בושה שהייתה או ביזיון שהיה.
ניסן סלומינסקי: יש כאן הודעה על עודפי תקציב, מה שנקרא עודפים מחויבים של המדען.
ניסן סלומינסקי: אותה אני לא רוצה לעכב, כי אני חושב שכולנו בדעה שהמדען הראשי זה דבר מאוד מרכזי.
ניסן סלומינסקי: זה הדבר היחיד שאני ממש לא רוצה לעכב.
ניסן סלומינסקי: האם את יכולה להסביר?
<לידיה לזנס: מדובר בעודפים מחויבים לשנת 2013.
<לידיה לזנס: מדובר בעודפים מחויבים בתקנות התפעול של לשכת המדען הראשי.
<לידיה לזנס: מדובר בעיקר על הזמנות עבודה שנחתמו מול צוותי הבוחנים של לשכת המדען הראשי.
<לידיה לזנס: כ-100 בוחנים בתחומי הטכנולוגיה השונים בוחנים את תכניות המדען.
<לידיה לזנס: זה עיקר השינוי.
<לידיה לזנס: שינוי נוסף.
<לידיה לזנס: מדובר על יועצים בתחום הכלכלי ועל חברת הפקה לכנסים וימי עיון.
<לידיה לזנס: אלה סכומים מאוד קטנים, כ-600 אלף שקלים.
אלעזר שטרן: על כמה כנסים מדובר?
<לידיה לזנס: לשכת המדען הראשי נוהגת לעשות מידי שנה מספר כנסים ייעודיים בתחומים השונים.
<לידיה לזנס: בעוד שבועיים יש כנס בתחום התעשייה, שבו אנחנו מכנסים את מנהלי התכניות ואת אנשי המו"פ בתחום הזה על מנת להביא, להנגיש להם את כלי המדען הראשי, את עקרונות התקצוב וגם הנחיה והדרכה.
<לידיה לזנס: יש כנס עתידי בנושא של שת"פ מול סין והודו.
<לידיה לזנס: היה לפני כשבועיים, לפני הפסח כנס למגזר של בני המיעוטים בנצרת.
<לידיה לזנס: השקנו שם תכנית חדשה למגזר של בני המיעוטים.
<לידיה לזנס: מדובר בעיקר בכנסים מאוד קטנים של בין 100 ל-200 איש, מאוד סגורים ומאוד מקצועיים.
אלעזר שטרן: יש לך מושג כמה כנסים?
<לידיה לזנס: השנה מתוכננים למעלה מ-15 כנסים כאלה, בין 200 ל-300 איש.
שמעון סולומון: האם זה משהו שהוא קבוע כל שנה או משתנה?
<לידיה לזנס: התוכן משתנה משנה לשנה.
אלעזר שטרן: האם זה בערך 40 אלף שקל כנס?
<לידיה לזנס: משהו כזה.
<לידיה לזנס: יש כנסים שהם ללא תשלום.
אלעזר שטרן: לא מה שהם משלמים, מה שאתם משלמים.
<לידיה לזנס: כן, משהו כזה.
<לידיה לזנס: זה כולל ארוחות צהריים.
<לידיה לזנס: אלה כנסים מהשעה 9:00 בבוקר עד השעה 16:00.
בועז טופורובסקי: אתה רוצה להעלות רק את משרד הכלכלה ולא את תקציב משרד החינוך?
ניסן סלומינסקי: כרגע אני מעלה את המדען הראשי שנמצא פה.
בועז טופורובסקי: אין כאן נציג של משרד החינוך?
בועז טופורובסקי: יש כאן נציגה ממשרד החינוך.
ניסן סלומינסקי: בסדר, לא חשוב.
ניסן סלומינסקי: אני לא מעלה כרגע.
ניסן סלומינסקי: אני מעלה רק את זה.
ניסן סלומינסקי: לי לא איכפת לא להעלות כלום.
ניסן סלומינסקי: תחליטו אם אתם לא רוצים.
יצחק כהן: מה זו הסלקציה הזאת?
ניסן סלומינסקי: פתחתי והסברתי מה היה פה.
יצחק כהן: בגלל משרד השיכון אתה רוצה לדפוק את משרד החינוך?
ניסן סלומינסקי: הם משכו את הבקשה 10 דקות לפני הכניסה.
שמעון סולומון: מה הסיבה?
שמעון סולומון: האם בגלל משרד השיכון או יש סיבה אחרת?
יצחק כהן: ברור, משרד השיכון.
יצחק כהן: הוא אמר בגלל משרד השיכון.
ניסן סלומינסקי: לא רק אותם, את הכל, את כל העברות הכספיות.
ניסן סלומינסקי: חשבתי שחשוב לנו המדען הראשי.
ניסן סלומינסקי: אם לא, לא אכפת לי גם את זה לעצור.
יצחק כהן: תגיד הפוך: חיובי, שלא אכפת לך גם את משרד החינוך.
ניסן סלומינסקי: אם האוצר מושך 10 דקות לפני כן ומשחק עם הוועדה, גם אנחנו יודעים - -
יצחק כהן: אי אפשר שהוועדה תהיה סלקטיבית, זה כן וזה לא.
יצחק כהן: אתה יודע מה, אנחנו בעד, אבל שגם משרד החינוך - -
ניסן סלומינסקי: אם אתם לא רוצים אנחנו לא נצביע.
יצחק כהן: אם אתה לא רוצה את משרד החינוך כלום לא יהיה.
יצחק כהן: אתה לא רוצה את משרד החינוך?
ניסן סלומינסקי: אני לא מעלה שום דבר חוץ מזה.
בועז טופורובסקי: לשם שינוי אני מסכים עם חבר הכנסת כהן.
יצחק כהן: זה לא לשם שינוי.
יצחק כהן: זאת הפעם העשירית כבר.
יצחק כהן: תתחיל להיזהר, יאיר צופה בך.
בועז טופורובסקי: אנחנו מסכימים הרבה.
יצחק כהן: אתה מסכים איתי לא לשם שינוי?
אלעזר שטרן: אולי נשמע מה זה משרד החינוך מבחינת החשיבות.
<לידיה לזנס: אני רק יכולה להסביר את החשיבות בלשכת המדען הראשי.
<לידיה לזנס: לעת עתה אין לי יכולת להוציא הזמנות עבודה לצוותי הבוחנים לתכניות המו"פ שמוגשות על ידי התעשייה בישראל.
<לידיה לזנס: הרבה מאוד תכניות מעוכבות.
יצחק כהן: גם משרד החינוך לא יכול להוציא.
אלעזר שטרן: אפשר להעביר למדען?
בועז טופורובסקי: אני חושב שחשוב שנאשר את זה.
בועז טופורובסקי: מערבבים כאן פוליטיקה.
<לידיה לזנס: זאת פגיעה בתעשייה.
זבולון כלפה: בועז, אל תיתמם, הכל פה פוליטיקה.
יצחק כהן: שיכון זה לא פוליטיקה?
בועז טופורובסקי: מה לעשות, אנחנו פוליטיקאים.
זבולון כלפה: לפגוע בחבר'ה של גוש קטיף במאה ומשהו מיליון, זה לא פוליטיקה?
יצחק כהן: זה עצוב מאוד מה שאתם עושים.
זבולון כלפה: מה שהאוצר עושה.
יצחק כהן: לפגוע בבחורי הישיבות בחצי מיליארד שקל, זה לא פוליטיקה?
אלעזר שטרן: אני לא שיחקתי פוליטיקה.
אלעזר שטרן: כל הרביזיה הזאת היא לא פוליטיקה.
יצחק כהן: משה, חשובה לנו דעתך.
יצחק כהן: האם להסכים להצעת היושב-ראש שהוא ידוג לו כמה בקשות ואנחנו נסכים, או שנגיד שיהיה הכל או כלום?
ניסן סלומינסקי: אם זו דעתכם אני לא מעלה.
יצחק כהן: הפוך, אנחנו רוצים שתעלה את הכל.
ניסן סלומינסקי: אני מבין שאתה רוצה, אבל אנחנו לא מצביעים על כלום.
ניסן סלומינסקי: הנושא שלנו זה הנושא של הרכבת.
ניסן סלומינסקי: הייתה פנייה תקציבית של 11.6 מיליארד בנושא של הרכבת.
ניסן סלומינסקי: הרגשנו שאנחנו לא רוצים בחצי דקה של הצבעה בעד או נגד לאשר כזה סכום אלא אם כן נזמין את נציגי הרכבת כדי לשמוע מה התכנית, על מה מדובר, לאן פנינו מועדות ועל מה אנחנו הולכים להצביע.
ניסן סלומינסקי: נמצא איתנו מנכ"ל המשרד עוזי יצחקי ומנכ"ל הרכבת בועז צפריר, שכבר ליווה אותנו כמה פעמים בדיון.
ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לעשות סיור במרתף של ה-80 מטר עומק של רכבת תל-אביב ירושלים.
<עוזי יצחקי: יש הרבה מה לראות לא רק בזה.
אלעזר שטרן: לא רק במרתף, גם במנהרות.
<עוזי יצחקי: גם את הקווים החדשים של שדרות שנפתחים עכשיו, של אופקים ונתיבות.
<עוזי יצחקי: אנחנו נשמח מאוד.
<עוזי יצחקי: הרכבת יארחו אתכם.
ניסן סלומינסקי: דרך אגב, אם כבר העלית את זה, אז אנחנו בישיבה הקודמת שמענו שתלמידי המכללה בספיר מקבלים נסיעות בחינם.
ניסן סלומינסקי: שמחנו על זה מאוד.
ניסן סלומינסקי: אמרו לנו גם שיש מכללה ליד זה - במקרה היא מכללה תורנית שנקראת ישיבת שדרות – שהתלמידים משלמים כסף.
ניסן סלומינסקי: רצינו להבין מה ההבדל בין זה לזה.
ניסן סלומינסקי: האם מישהו יודע לתת לנו תשובה?
ניסן סלומינסקי: שאלנו את זה גם אז.
<עוזי יצחקי: אני אסביר, אבל בואו נתחיל - -
ניסן סלומינסקי: אמרת לתת לשדרות, אז כבר שאלנו את השאלה הזאת.
<עוזי יצחקי: מכיוון שידעתי שתשאלו רציתי להקדים את זה.
ניסן סלומינסקי: יש תשובה חיובית?
<עוזי יצחקי: אני מקווה.
<עוזי יצחקי: אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות שניתנה לנו.
<עוזי יצחקי: גם בועז צפריר מנכ"ל הרכבת וגם אני לא היינו מודעים לאותה פנייה של האוצר באותו מועד של הדיון.
<עוזי יצחקי: אנחנו מתנצלים על זה שלא היינו פה, פשוט לא ידענו.
<עוזי יצחקי: היום אנחנו פה.
<עוזי יצחקי: אנחנו רוצים להסביר את עקרונות הסכם המסגרת של הממשלה עם חברת רכבת ישראל.
<עוזי יצחקי: מדובר בעידן חדש.
<עוזי יצחקי: עוד מעט אני אתן למנכ"ל הרכבת להציג מצגת קצרה כדי שתבינו ותפנימו שרכבת ישראל נמצאת בעידן חדש לגמרי.
<עוזי יצחקי: זה כלי תחבורה אמין, יעיל, נגיש, זול, שכל עיר בארץ רוצה ומבקשת להתחבר.
<עוזי יצחקי: אנחנו בעזרת השם נעשה את זה בשנים הקרובות .
<עוזי יצחקי: אנחנו נחבר את הגליל, מסילת חיפה כרמיאל, מסילת העמק שהולכת ונבנית, קו הבשור בין אשקלון לבאר שבע, כמובן קו ירושלים תל אביב שאני מזמין את הוועדה לבקר שם.
<עוזי יצחקי: אנחנו עכשיו בשלבים של הקמת אתר ביקור רשמי, אתר מטיילים.
יצחק כהן: במנהרות?
<עוזי יצחקי: כן, במנהרות.
יצחק כהן: סידרתם את ה - -?
<עוזי יצחקי: מה שחיברנו זה בעכו כרמיאל, במנהרת גילון.
יצחק כהן: הייתה כאן סטייה של - -
ניסן סלומינסקי: לא נפגש אחד עם השני?
<עוזי יצחקי: נפגש, וזה בסדר.
יצחק כהן: זה סיבוב בכיכר?
<עוזי יצחקי: זה דברים שקורים.
<עוזי יצחקי: הסטייה היא טבעית בעבודות מהסוג הזה.
<עוזי יצחקי: המטרה של ההסכם הזה זה מה שנקרא פעם הסכם הסובסידיה.
<עוזי יצחקי: היום אנחנו משנים את זה.
<עוזי יצחקי: זה חלק משינוי הפאזה בתקופה החדשה של הממשלה ושל רכבת ישראל.
<עוזי יצחקי: זה לא ייקרא הסכם סובסידיה, זה ייקרא הסכם הפעלה שהרכבת תידרש להיות טובה יותר.
<עוזי יצחקי: יש לה פה הסדרים של מקל וגזר.
<עוזי יצחקי: ככל שהרכבת תהיה יעילה יותר, טובה יותר, נותנת שירות משופר יותר, כך ההתחייבות של הממשלה יהיו בהתאם.
<עוזי יצחקי: מדובר פה - -
ניסן סלומינסקי: בשינוי המילה הזאת הכנסת את כל מה שאנחנו מצפים באופן טבעי מהרכבת?
ניסן סלומינסקי: לתת שירות טוב, מכובד.
ניסן סלומינסקי: רק בזה ששינית מסובסידיה להפעלה הכל מתחיל להיות בסדר?
<עוזי יצחקי: עשינו פה כמה וכמה דברים.
<עוזי יצחקי: קבענו פה מספר מנגנונים שנותנים להם הרבה מאוד עידוד לשפר את רמת השירות, להגביר את רמת הבטיחות בנסיעות, לפתח יותר תשתיות רכבת, לאמץ טכנולוגיות חדשות, להגביר את השימוש לצורך מטענים.
<עוזי יצחקי: הכוונה שלנו היא להגדיל את ההובלה במטענים.
<עוזי יצחקי: המטענים היום ברכבת הם רק 5%.
<עוזי יצחקי: אנחנו רוצים להוריד את המשאיות כמה שיותר.
<עוזי יצחקי: ההסכם הזה נותן הרבה מאוד עידוד לרכבת להיות טובה יותר בתחומים שציינתי.
<עוזי יצחקי: כחלק נוסף מהעניין גם הקמנו במשרד התחבורה, מה שלא היה מעולם, אגף בכיר רגולציה לרכבת, כלומר אגף שיבוא, יפקח, יבקר, יסייע לרכבת מלמעלה לבוא ולקדם את כל הנושאים האלה.
יצחק כהן: מה זה "יכוונו"?
יצחק כהן: זה לא היה?
<עוזי יצחקי: לא היה.
<עוזי יצחקי: על זה כתב מבקר המדינה: "אוזלת יד של משרדי התחבורה והאוצר" בכמה וכמה דוחות ביקורת.
<עוזי יצחקי: יש היום אגף רגולציה על הרכבת.
<עוזי יצחקי: נמצא פה משה אמסלם, מנהל אגף בכיר רגולציה על הרכבת.
<עוזי יצחקי: האגף הזה, שהוקם בשנה האחרונה במשרד התחבורה, בא וקובע רמת שירות, עוקב אחר תכניות הבטיחות של הרכבת.
ניסן סלומינסקי: האם הוא עצמאי, או שהוא כפוף - -?
<עוזי יצחקי: הוא כפוף אלי.
יצחק כהן: יש לו רקורד.
<עוזי יצחקי: הוא עובד בכיר לשעבר ברכבת.
<עוזי יצחקי: יש לו ידע רב בתחום הרכבת.
ניסן סלומינסקי: השאלה אם אתם נותנים לחתול לשמור על השמנת כאן.
ניסן סלומינסקי: הוא צריך לעשות את הבקרה כדי לבדוק.
יעקב ליצמן: ברכבת אנחנו לא מפחדים.
ניסן סלומינסקי: הוא מתוך המערכת סך הכל.
<עוזי יצחקי: הוא מתוך המערכת מטעם הממשלה.
<עוזי יצחקי: יש לו סמכויות גם בחוק.
<עוזי יצחקי: הוא מנהל המסילה של הרכבת הארצית והרכבת הקלה בירושלים.
<עוזי יצחקי: אם יש עניינים של רכבת קלה הוא הכתובת.
<עוזי יצחקי: אנחנו גם הקמנו עכשיו ועדת ערר שתפעל לענייני רכבת קלה.
<עוזי יצחקי: דרך אגף הרגולציה אנחנו עוקבים אחר רמת השירות, עוקבים אחר הבטיחות, מכשירים את הנהגים של הרכבת.
<עוזי יצחקי: עד לפני שנתיים אני כסמנכ"ל בכיר תנועה במשרד התחבורה, ראש רשות הרישוי הייתי נותן רישיון לנהגים.
<עוזי יצחקי: אף אחד לא נתן רישיון לנהגי רכבת.
<עוזי יצחקי: היום הדבר הזה מוסדר.
<עוזי יצחקי: אני רוצה לציין את הנהלת הרכבת, שהביאה רוח חדש, כיוון חדש.
יעקב ליצמן: מה הכישורים לנהג רכבת?
ניסן סלומינסקי: ו ועוד איך צריך להיות כישורים.
<עוזי יצחקי: זאת אחריות לא פשוטה.
ניסן סלומינסקי: אתה יודע איזו אחריות יש לו על אלף איש?
<עוזי יצחקי: אני מבקש מהוועדה לאשר לנו את התקציב .
<עוזי יצחקי: מדובר בצעד ובמהלך מאוד חשוב לציבור משתמשי התחבורה הציבורית במדינת ישראל.
יעקב ליצמן: לכמה שנים?
<עוזי יצחקי: 11.6 מיליארד עד 2020.
<בעז צפריר: רטרו מ-2013.
<עוזי יצחקי: מ-2013.
<עוזי יצחקי: זה יביא את הרכבת ואותנו לרמה אחרת.
<עוזי יצחקי: אנחנו רואים את הרעב הגדול בקרב הציבור לשירותי רכבת.
<עוזי יצחקי: בכל מקום שאנחנו פותחים רכבת החניונים כבר מפוצצים.
<עוזי יצחקי: הכוונה שלנו לשלוף את האנשים בתחבורה ציבורית מהבתים, להביא אותם לרכבת.
<עוזי יצחקי: זאת המשימה הבאה שלנו.
<עוזי יצחקי: אנחנו נעמוד ונעשה את זה.
<עוזי יצחקי: אני מבקש מהוועדה לאשר.
<עוזי יצחקי: הצטרפו אלינו גם אנשי אגף התקציבים שמלווים אותנו.
ניסן סלומינסקי: האם אתה אחראי על הרכבת הקלה בגוש דן?
<עוזי יצחקי: כן, באמצעות חברה ממשלתית שמקדמת עבורנו.
ניסן סלומינסקי: אתם מאושרים ממה שקורה שם?
<עוזי יצחקי: בתקופה האחרונה עשינו שם שינויים גדולים מאוד.
<עוזי יצחקי: הוחלפו כמעט כל האנשים בהנהלה.
<עוזי יצחקי: שינינו מספר פעולות במעקב ובבקרה.
<עוזי יצחקי: עדכנו את לוחות הזמנים ואת התקציב.
<עוזי יצחקי: היום אני יכול להגיד לך שאני הרבה יותר רגוע מבחינת הקידום של הפרויקט והאפשרות ליישם אותו.
<עוזי יצחקי: לפי לוחות הזמנים שהוגשו לאחרונה אנחנו מדברים על קו עילי בחלק הדרומי שיפעל מ-2018, כאשר החלק המרכזי, הגדול של ה-23 קילומטרים בקו האדום בין פתח תקווה ליפו יפעל במהלך 2021.
<עוזי יצחקי: זה פרויקט מאוד מורכב.
<עוזי יצחקי: כבר עכשיו אנחנו חופרים ב-3 אתרים באזור גוש דן.
משה גפני: כמה זמן מאז שזה התחיל?
<עוזי יצחקי: היה סיפור של זכיין פרטי שזכה.
<עוזי יצחקי: אתם זוכרים.
<עוזי יצחקי: גם היינו פה בעניין הזה.
<עוזי יצחקי: הוא לא הצליח להעמיד את העניין של האיתנות הפיננסית ואת הסגירה הפיננסית.
<עוזי יצחקי: אנחנו התחלנו בפרויקט הנוכחי מהחלטת הממשלה בסוף 2011.
ניסן סלומינסקי: קיימנו כאן דיון ממצה על הנושא הזה.
משה גפני: בוועדה לביקורת.
ניסן סלומינסקי: במובן הזה כדאי להסתכל קדימה ולא אחורה.
<עוזי יצחקי: מדובר, כמו שאני אומר, בפרויקט מאוד מורכב.
<עוזי יצחקי: אנחנו כבר היום חופרים ב-3 אתרים: באם המושבות, בגלי גיל וברח' הרצל בתל אביב.
ניסן סלומינסקי: מה גיליתם שם?
ניסן סלומינסקי: מים, נפט, גז?
<עוזי יצחקי: הגענו כבר למים.
<עוזי יצחקי: אנחנו חופרים עכשיו מתחת למפלס המים באמצעות חברה מיוחדת של צוללנים מיוחדים מהולנד שעושים את העבודה.
<עוזי יצחקי: זה נראה כיוון טוב.
<עוזי יצחקי: החברה מנוהלת טוב.
<עוזי יצחקי: אני חושב שהתרשמתם מהדיון האחרון שהיה פה.
<עוזי יצחקי: אנחנו מחויבים ומתחייבים להעמיד פרויקט של רכבת קלה בגוש דן לא פחות טוב מזו שפועלת בירושלים.
ניסן סלומינסקי: עשיתם פריצה אדירה, אם אני זוכר טוב, בנושא של נוסעים, לא הצלחתם בנושא של מטענים.
ניסן סלומינסקי: שמענו שאתם נוסעים מנקודה לנקודה, כאשר מאותן נקודות צריך משאיות כדי להביא ולקחת.
ניסן סלומינסקי: אתם לא מצליחים לפתור את הנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: שם אתם נמצאים בפיגור גדול.
ניסן סלומינסקי: האם התקדמתם בנושא הזה?
<עוזי יצחקי: אני כבר נותן למנכ"ל הרכבת להגיב.
<עוזי יצחקי: להבדיל ממשאית שיוצאת door to door, רכבת קצת יותר בעייתי.
<עוזי יצחקי: הכוונה שלנו היא להקים מסופי מטען .
<עוזי יצחקי: גם בנתיבות מוקם מסוף מטען, גם באזור בית שאן יוקם מסוף מטענים.
<עוזי יצחקי: הכוונה היא להגדיל כמה שיותר את הזמינות ואת הנגישות של הרכבת, להפוך אותה לגורם משמעותי במטענים, מה שלא קיים היום.
<עוזי יצחקי: היום הרשת יותר ענייה.
<עוזי יצחקי: כתוצאה מפיתוח הרשת נגדיל גם את המטענים.
<בעז צפריר: אני רוצה לדבר כמה דקות על רכבת ישראל.
<בעז צפריר: בשנים האחרונות שומעים על הרכבת בשביתות, בתקלות, בדימויים שליליים.
<בעז צפריר: אני רוצה להציג לכם את הפעילות האמיתית שחלה ברכבת בשנים האחרונות.
<בעז צפריר: אני רוצה לספר לכם על השינויים המבניים, על שינוי התרבות הארגונית, על שינוי התרבות הניהולית, על רכבת שמתנהלת באופן אחר.
<בעז צפריר: זה מתחיל מהאנשים, מהמנהלים, מכלל ציבור העובדים.
<בעז צפריר: זו חברה שמממשת היום את ההשקעות הגדולות, את התקציב הענק שמדינת ישראל נתנה לנו.