GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: כמו שאמר היושב ראש, אתה לא יכול לקבוע רשות ואחר כך ליטול ממנה את הסמכויות כי אם זה כך, לא צריך שהיא תהיה קיימת יותר.
<עודד אופק: בעיקר אנחנו רוצים למנוע אמצעי מינוף על מנהל הקרן.
יצחק כהן: הרשות לא יושבת כל היום ומחפשת להציק לקרנות.
<עודד אופק: יש לזה חשיבות.
<עודד אופק: זה לא דבר שהוא רע.
<עודד אופק: הרשות מדי פעם רוצה לתקן עוולות שהיא רואה לנגד עיניה.
<עודד אופק: היא יכולה לבוא ולומר שאם לא תתקנו את זה, לא אתן לכם היתר להציע יחידות של הקרן ללא התהליך הנדרש.
<עודד אופק: לכל הפחות במסגרת הסעיף הזה, אנחנו נבקש להשוות את זה לנוסח של הסעיף של ביטול או התליית הרישיון מבחינת הזכויות שקיימות למנהל הקרן.
יצחק כהן: תגובתכם ונסכם את הסעיף.
<דורית גילת: לתת עוד הליך כזה, אין לזה משמעות.
<דורית גילת: זה כבר קיים.
<דורית גילת: השאלה אם יש לנו עוד עילה לאי מתן היתר באופן אקטיבי.
<דורית גילת: אנחנו הרי לא מדברים על סיטואציה של השעיה.
<דורית גילת: זה לא הסעיף.
<דורית גילת: אנחנו מדברים על כך שיש לנו סמכות לתת היתר אקטיבי ויש נסיבות בהן אנחנו מוסמכים לא לתת את ההיתר.
<דורית גילת: היום זה רק אם התשקיף עצמו לא ערוך לפי ההוראות, לא צורפו לו כל ההיתרים, לא צורפו לו כל האישורים.
<דורית גילת: אנחנו רוצים עוד סמכות אחת שמאפשרת לנו לא לתת כרגע היתר אקטיבי אם יש התנהלות שלדעתנו פוגעת במהימנות באופן שלא צריכה לאפשר לגייס כספים חדשים לקרנות הקיימות.
<דורית גילת: אם אני מחילה את המשל על הנמשל, לא להשעות בחצי משכורת אלא להקפיא שכר.
<עודד אופק: אנחנו יכולים אולי לשקול להציע משהו נוסף?
<עודד אופק: אמרנו שהציבור בסופו של דבר מספיק בוגר כדי לדעת להחליט בעצמו מה לעשות ולא למנוע.
יצחק כהן: הציבור פסיבי.
<עודד אופק: אבל יש לו יועצי השקעות ומתווכים פיננסיים.
ראובן ריבלין: תשעים אחוזים מהציבור אלה כל עובדי המדינה.
ראובן ריבלין: אני כל הזמן סמכתי, במשך 25 שנים, שהייתה לי תשואה של 15 אחוזים בקרנות השתלמות ושנה אחת, ב-2007 או ב-2008, פתאום התברר לי שהפסדתי עשרים אחוזים.
יצחק כהן: אבל אחרי כן זה תוקן.
ראובן ריבלין: מתי התעוררתי?
ראובן ריבלין: כשהפסדתי.
ראובן ריבלין: אמרו לי שאם אני אקח עשר שנים, אני אראה שהרווחתי שמונים אחוזים.
<עודד אופק: אפשר במהלך ייעוץ השקעות בבנקים, שהוא מאוד זמין למשקיע.
ראובן ריבלין: תציע לנו הצעה.
ראובן ריבלין: נשמח לשמוע.
יצחק כהן: אתה רוצה עצה?
יצחק כהן: אתם מוכנים לשמוע עוד הצעה?
יצחק כהן: אתם מוכנים לדון אתם?
<דורית גילת: האמת היא שכבר דנו.
<דורית גילת: מיצינו.
<דורית גילת: דנו עוד לפני הדיון הזה.
<שרה קנדלר: לעשות עוד הליך על הסירוב?
<שרה קנדלר: יש הליך על הסירוב.
ראובן ריבלין: ההליך על הסירוב הוא מחויב המציאות ואם הוא קיים, אני מסתפק בזה.
יצחק כהן: אם יש לך הצעה בקנה, תציע ונדון בה.
ראובן ריבלין: אם יש לך שיפור.
<עודד אופק: ההסתייגות שיש לרשות לצורך העניין, אם יש איזושהי טענת לקוח או כל דבר אחר, לציין בתוך התשקיף.
<עודד אופק: זה יצוין בצורה מפורשת, יובא לידיעת הציבור ולא ייאסר עליו להציע את היחידות.
<יעל אלבז: הוא נגיד יצרף את כתב האישום.
<עודד אופק: לצורך העניין.
ראובן ריבלין: אם יש כתב אישום, אין לי בכלל בעיה.
<עודד אופק: נכון.
יצחק כהן: אם יש כתב אישום, נגמר הסיפור.
ראובן ריבלין: אם יש כתב אישום, אין לי בעיה.
ראובן ריבלין: האיש כבר בלאו הכי בצרות.
יצחק כהן: אם יש כתב אישום, אין דילמה.
<שרה קנדלר: לפי המצב המשפטי הקיים, גם אם יש כתב אישום, הוא ממשיך להציע יחידות.
<שרה קנדלר: זה הסעיף החדש.
<עודד אופק: אני לא מדבר על כתב האישום.
<עודד אופק: אני מדבר על המקרים כמו תלונות לקוחות.
<שרה קנדלר: שוב, אלה גם תלונות שהרשות עצמה בודקת.
ראובן ריבלין: תציע לנו נוסח.
<עודד אופק: אני יכול להקריא את הנוסח המוצע.
יצחק כהן: נשמע.
<אלי בבלי: צריך אולי לצמצם את התחולה למה שאמר חבר הכנסת ריבלין - כתבי אישום ודברים חמורים.
<אלי בבלי: דברים שהם פחות חמורים כמו תלונות, לסייג אותם ולטפל בהם בצורה אחרת.
<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים ליצור קטגוריה נוספת של בחינת מהימנות.
<שרה קנדלר: יש כבר מבחנים בכל חוקי ניירות ערך.
ראובן ריבלין: הם עצמם, כאשר הם יקבלו – עם כל הכבוד, כך אני מאמין כי אחרת לא הייתי ממנה אותם – יש להם אחריות לסנן תלונות מתלונות.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, איזו תלונה יש בה ממש ואיזו תלונה היא כדי להרגיז או כדי לפגוע בבן אדם ולא כדי להשיג את ביטחון הציבור.
ראובן ריבלין: לכן הם נמצאים שם.
ראובן ריבלין: חלילה אם הם לא היו באים ובוררים ומבררים בין תלונה לתלונה, האם התלונה היא רצינית או לא, אבל בהחלט עד כתב אישום צריך לתת אפשרות לאדם אשר מולם - לאותו איש אשר מתלוננים כלפיו ועלול לשלם מחיר כבד מאוד עד אשר תתברר חפותו - לבוא ולומר: מה שעושים לי הוא דבר שהוא בבחינת עלילת דם ואני רוצה שעניין זה יתברר כי אותו מתלונן שהגיש את התלונה נגדי, אתם צריכים לומר לו מי הוא, לו יש חשבון אתי והוא אמר לי שאם לא אתן לו כך וכך, הוא יגיש נגדי תלונה והתלונה תספק את העובדה שאני כבר בצרות צרורות מבחינת הציבור.
<עודד אופק: אנחנו מבקשים לקחת את זכות השימוע שקבועה בסעיף 15.
<עודד אופק: ברשותכם, אני יכול להקריא לכם את הנוסח שאנחנו מציעים.
ראובן ריבלין: תאמר לנו את הדברים ואחר כך את הנוסח.
<עודד אופק: אם סבר יושב ראש הרשות כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע.
<עודד אופק: לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה למנהל הקרן הזדמנות לטעון את טענותיו, לסרב לתת את היתר לפרסום תשקיף בהחלטה מנומקת בכתב.
<דורית גילת: אבל היא כבר נתנה אישור.
<דורית גילת: השאלה מה קורה.
<שרה קנדלר: אנחנו מוכנים לקבל את הנוסח הזה בתנאי שכל התקופה הזאת הוא לא מקבל היתר לתשקיף.
יצחק כהן: עד השימוע.
<שרה קנדלר: אז זה מקובל עלינו.
ראובן ריבלין: אתם יכולים למשוך את זה שנה?
יצחק כהן: שימוע תלוי ברשות.
<שרה קנדלר: אם הם לא מוציאים יחידות, בינתיים יש להם אינטרס.
יצחק כהן: יש כאן פשרה שדי מתקבלת על הדעת.
ראובן ריבלין: תכתוב זמן סביר.
<שרה קנדלר: זה תמיד נכון.
ראובן ריבלין: הנסיבות קובעות מה זה זמן סביר.
יצחק כהן: שימוע.
יצחק כהן: השימוע עצמו.
יצחק כהן: הליך השימוע עצמו.
יצחק כהן: התיקון הזה מקובל עליכם?
<שרה קנדלר: מקובל כל עוד ברור שכל התקופה הזאת הם לא מקבלים היתר לתשקיף.
<עודד אופק: בתנאי שהשימוע הזה יהיה תוך תקופה קצרה.
ראובן ריבלין: צריך להגביל את התקופה.
ראובן ריבלין: יכול להיות שהם לא מקבלים ובלבד שההחלטה בנושא זה, מנומקת, היא על מנת שהם יוכלו להגיש בג"ץ מינהלי.
<שרה קנדלר: זה מקובל עלינו.
<שרה קנדלר: אייל, אנחנו נעביר נוסח.
ראובן ריבלין: בשעה 11:00 אני צריך ללכת.
<שרה קנדלר: אנחנו נקריא עכשיו סעיפים שאין עליהם מחלוקת.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 31 בסעיף 31(ב) לחוק העיקרי, אחרי "יפרסם מנהל הקרן" יבוא "א התשקיף באמצעות דיווח אלקטרוני לפי סעיף 44ב(א) לחוק ניירות ערך וכן".
<שרה קנדלר: ביטול סעיף 33 סעיף 33 לחוק העיקרי – בטל.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 41 בסעיף 41 לחוק העיקרי, המלים "התשנ"ט-1999" – יימחקו.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 49 בסעיף 49 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ג), בפסקה (1), במקום "ובדבר" יבוא "בדבר" ובסופה יבוא "ובדבר השווי הנקי של נכסי הקרן ביום האמור".
<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) הוראות סעיף קטן (ג)(3) לא תחול אם ביום האחרון שקדם ליום רכישת היחידות של הקרן המקורבת, לא עלה השווי הנקי של נכסי הקרן על סכום הגדול משלוש פעמים השווי המזערי, הקבוע לפי סעיף 46(ז)".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 67 בסעיף 67 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(2), המלים "או לחברה קרובה של הקרן" והמלים "או מחברה קרובה של הקרן" – יימחקו.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 72 בסעיף 72 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(1), בסיפא יבוא "או שיש לשלוח אותם לבעלי היחידות באופן הקבוע בסעיף קטן (ה1)".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 77 בסעיף 77 לחוק העיקרי - במקום כותרת השולים, יבוא "השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים ובהליכים נוספים".
<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (א) יבוא: שר האוצר יקבע הוראות לעניין השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים ובהליכים נוספים של תאגיד בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף, שניירות ערך שהוצעו על ידו לציבור הוחזקו בקרן שבניהולו במועד הקובע כמשמעותו בדין שחל על נייר הערך לפי העניין.
<שרה קנדלר: בסעיף זה, "אסיפת מחזיקים" – אסיפה של מחזיקי ניירות ערך בתאגיד כאמור לעיל, כולם או מקצתם, לרבות אסיפה כללית כהגדרתה בחוק החברות.
יצחק כהן: אתם מתואמים עם אגף שוק ההון?
<שרה קנדלר: אנחנו כאן מתאמים את הנוסח.
<שרה קנדלר: סעיפים קטנים (א1) עד (ב2) – בטלים.
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), במקום "באסיפה כללית" יבוא "באסיפת מחזיקים או בהליכים נוספים בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף".
<עודד אופק: הערה קטנה.
<עודד אופק: אם אפשר לשקול למה אנחנו משתמשים בנוסח "ובהליכים נוספים" שאת סופו מי ישורו?
<עודד אופק: הרי בסופו של דבר זה נועד לתת מענה להצעות רכש.
<עודד אופק: זה ההליך הנוסף?
<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים להגביל את זה.
<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים שנצטרך לתקן את החוק
ראובן ריבלין: זה דבר רחב.
<עודד אופק: גם לא ברור מה זה אומר שמנהל קרן יידרש להשתתף.
<שרה קנדלר: היום סעיף 77 מדבר על השתתפות מנהל קרן באסיפות כלליות.
<שרה קנדלר: אנחנו רוצים את כל ההסדר המהותי להעביר לתקנות.
ראובן ריבלין: עת הייתי עורך דין צעיר, היה עורך דין ותיק, עורך דין שפאר.
ראובן ריבלין: כשאני הייתי כותב כתבי טיעון, הייתי אומר בין השאר.
ראובן ריבלין: הוא היה מגיש לי בקשה לפרטים נוספים, שאפרט מה זה בין השאר.
<שרה קנדלר: זה סעיף הסדרה שממילא כדי להפעיל אותו צריך תקנות.
ראובן ריבלין: שמעתי והבנתי.
ראובן ריבלין: אני אומר שוב שהוא צודק.
ראובן ריבלין: בין השאר, זה דבר יפה אבל בין השאר הוא לא בחוק.
ראובן ריבלין: הוא שואל מה זה דברים נוספים.
ראובן ריבלין: אתם מדברים על דברים ספציפיים ודברים נוספים, צריך לפרט אותם.
ראובן ריבלין: אפילו אם תאמרו כגון, כבר יש מה שאפשר להשליך.
ראובן ריבלין: את אומרת דברים נוספים, ומה אלה דברים נוספים?
ראובן ריבלין: החוק מתיר לך למעשה שיקול דעת מלא.
<שרה קנדלר: לא לי.
<שרה קנדלר: זה יחזור לוועדה.
<שרה קנדלר: לשר.
<שרה קנדלר: לא רוצים שכל פעם נצטרך לתקן חקיקה ראשית.
ראובן ריבלין: גם שיקול הדעת של השר הוא מוגבל.
<דורית גילת: יש לזה מכנה משותף.
<דורית גילת: אלה הליכים נוספים בהם מחזיקי ניירות ערך יוכלו - - -
יצחק כהן: רובי יקירי, זה מוגדר.
ראובן ריבלין: אם זה מוגדר, אין לי בעיה.
יצחק כהן: כתוב.
יצחק כהן: בהליכים נוספים בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף.
<עודד אופק: כן.
ראובן ריבלין: תאמר אותן כי אני צריך לעזוב.
<שרה קנדלר: אתם רוצים לדלג ל-106?
ראובן ריבלין: אחר כך תחזרו לדברים המוסכמים.
<שרה קנדלר: אני עוצרת ב-81 ועוברת לסעיף 106, עמוד 20.
<שרה קנדלר: סעיף 106 מדבר על נושא של פירוק הקרן.
<שרה קנדלר: המטרה של כל התיקונים – ואני אקריא את כל הסעיפים – היא לקצר את הליך הפירוק.
<שרה קנדלר: היום זה תהליך שלוקח זמן ואנחנו רוצים להפוך אותו לאירוע חד פעמי ככל האפשר, כך שהמנהל יחליט על פירוק והפירוק ייעשה.
<שרה קנדלר: זה לא יהיה תהליך ארוך שיימשך.
<שרה קנדלר: נקרא את הסעיפים ואז תאמרו היכן ההסתייגויות שלכם.
<שרה קנדלר: 43.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 106 בסעיף 106 לחוק העיקרי – בסעיפים קטנים (א) ו-(ג) המילה "תחילת" – תימחק.
<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת דוח כאמור בסעיף קטן (א).
<שרה קנדלר: (א2) על אף הוראות סעיף 61 לחוק, בתקופת מימוש נכסי הקרן כאמור בסעיף 109(א), מנהל הקרן יהיה רשאי לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף או בדוח בשל מימוש נכסי הקרן".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) - במקום "מועד תחילתו" יבוא "מועד הפירוק".
<שרה קנדלר: אחרי המלים "ושכרו" יבוא "ציון העובדה כי הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת ההודעה, וציון זכותו של מנהל הקרן לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן בשל מימוש נכסי הקרן".
<שרה קנדלר: 44.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 107 בסעיף 107 לחוק העיקרי - בכותרת השוליים המילה "תחילת" – תימחק.
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (א), במקום "לתחילת הפירוק" יבוא "לפירוק".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) ברישה, המילה "תחילת" – תימחק, ואחרי פסקה (5) יבוא: "(6) בפירוק לפי סעיף 104א – בתום שלושים ימים מתן הודעה כאמור בסעיף 106".
<שרה קנדלר: 45.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 108 בסעיף 108 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (ד), במקום "בעשרה אחוזים" יבוא "בחמישה אחוזים".
<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ה) יבוא: "(ה) מפרק קרן יפדה את יחידות הקרן במועד הפירוק".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 109 בסעיף 109 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "בפירוק" יבוא "לשם פירוקה", ובמקום הסיפה החל במלים "לפני תום שישה חודשים" יבוא "עד מועד הפירוק".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), אחרי "פקודת החברות" יבוא "(נוסח חדש), התשמ"ג-1983".
<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ג) יבוא: לא כללו נכסי הקרן במועד הפירוק מזומנים בסכום הנדרש לשם פדיון היחידות כאמור בסעיף 108(ה), מחמת שנכסי הקרן כללו נכס שלא ניתן למימוש עד לאותו מועד, ייקח מנהל הקרן, על אף ההוראות לפי סעיף 65, אשראי בעד הקרן בסכום הדרוש לשם פדיון היחידות.
יצחק כהן: מי ייתן לו אשראי?
<דורית גילת: הבנקים שנותנים לו אשראי באופן שוטף.
<שרה קנדלר: אולי אני אסיים את הסעיף.
<שרה קנדלר: כאן יש הסתייגות.
<שרה קנדלר: נותר בידי מפרק, לאחר מועד הפירוק, נכס שלא היה ניתן לממשו מסיבות שאינן תלויות במפרק או התחייבות, יעשה המפרק למימושם בהקדם.
<שרה קנדלר: נותרו בידי המפרק, לאחר מועד הפירוק, מזומנים, יעשה בהם כפי שיורה לו הנאמן בהתייעצו עם יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך.
<שרה קנדלר: נותרו בידיו התחייבויות בסכום העולה על המזומנים בקרן – יישא המפרק בהפרש מאמצעיו.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 110 בסעיף 110 לחוק העיקרי – ברישה, במקום "בתום פירוק הקרן" יבוא "מיד לאחר פירוק הקרן ומימוש נכסיה כאמור בסעיף 109".
<שרה קנדלר: בפסקה (1), במקום הסיפה החל במלים "הוצאות הפירוק" יבוא "שנותרו לאחר מועד הפירוק, על מה שנעשה במזומנים או בהתחייבויות כאמור בסעיף 109(ה) ועל תוצאות הפירוק".
ראובן ריבלין: מה המחלוקת?
<אלי בבלי: אני רוצה להסביר את תהליך הפירוק של קרן.
<אלי בבלי: יכולים להיות מצבים בהם קרן מחזיקה נכסים שחדלו להיסחר מכל מיני סיבות - חברות שחדלו לפעול, אגרות חוב שלא משלמות את הקרן והריבית.
<אלי בבלי: הנוסח כפי שקראה שרה מחייב את מנהל הקרן ולא משנה מה גודלו.
<אלי בבלי: הוא יכול להיות מנהל קרן קטן ויכול להיות מנהל קרן גדול.
<אלי בבלי: לקחת אשראי בעד הקרן, בעד הנכסים שיש, לתת את הכסף הזה לבעלי היחידות.
<אלי בבלי: זאת אומרת, להוציא את בעלי היחידות מהסיפור ולהישאר עם מה שנקרא פוזיציה, להישאר עם ההחזקה הזאת עבור עצמו כאשר בגינה יכול להיות שהוא ירוויח ויכול להיות שיפסיד בהמשך.
<אלי בבלי: זה משהו שאנחנו מתנגדים לו גם עקרונית וגם עניינית.
<אלי בבלי: זאת אומרת, זה להפוך את מנהל הקרן לשותף עכשיו לרווחים והפסדים של הלקוחות ולקחת אליו את הפוזיציה הזאת שיכול להיות שהוא יצליח לממש אותה ויכול להיות שהוא לא יצליח לממש אותה, זה משהו שלא היה קיים עד היום.
<אלי בבלי: כל זה כדי ליצור מצב שהוא נוח לכולם, שהליך הפירוק יהיה מאוד מהיר.
<אלי בבלי: כך הרשות תצא מהתמונה מאוד מהר, בעל היחידות יקבל את הכסף שלו מאוד מהר אבל עדיין תמיד יש נכסים שצריך להיפטר מהם ולפעמים זה לוקח זמן או לחילופין לא מצליחים להיפטר מהם.
<אלי בבלי: החיוב הזה שלנו.
<אלי בבלי: לפני הישיבה הייתה לנו שיחה.
<אלי בבלי: לנו יש את הבעיה הזה שמחייבים אותנו.
<אלי בבלי: לתת לנו את האופציה לקחת את זה, לקחת אשראי, לקחת את הפוזיציות מהלקוחות ולפעול לממש אותה בזמננו הפנוי והחופשי, זה בסדר, אבל לבוא ולחייב אותנו ולומר קחו אשראי, שיכול להיות שלא נקבל אותו כמו שקודם ציינת, קחו לכם את הפוזיציה הזאת, שיכול להיות שעבור מנהל קרן זה יהיה המון כסף, מנהל קרן קטן, ועכשיו תתקעו עם הדבר הזה.
ראובן ריבלין: אבל מהות הפירוק היא כזאת.
<אלי בבלי: נכון, אבל אנחנו לא מפרקים.
<אלי בבלי: אנחנו מנהלי השקעות.
<אלי בבלי: יכול להיות שבאמת צריך לתת את זה למפרק והצעתי קודם לרשות בצחוק שתיקח את זה אליהם, שהיא תקנה את הסחורה ותפרק בעצמה.
<אלי בבלי: אנחנו לא מפרקים.
<אלי בבלי: אנחנו לא יודעים לפרק.
יצחק כהן: איפה האחריות?
ראובן ריבלין: קחו בעצמכם את הסחורה, זה הם יכולים או אתה יכול.
<אלי בבלי: זאת המהות של לקיחת אשראי.
ראובן ריבלין: אתה אומר שאתה רוצה לשמר אופציה למפרק שאומר שייתנו לו את הזמן כדי לראות ושלא יחייבו אותו לקחת ולקנות את זה בעצמו, על אחריותו לטובה ולרעה.
ראובן ריבלין: אבל זאת תכלית הפירוק.
ראובן ריבלין: הוא לא יכול לומר שהוא יחכה עד אשר הוא ימצא את ההזדמנות הנכונה במהלך עניינים רגיל למכור את העניין הזה.
ראובן ריבלין: אני לא רואה דרך אחרת.
ראובן ריבלין: כי אחרת כל מהות הפירוק, כך זה נקרא כאן.
<אלי בבלי: כאשר מפרק מתמנה על ידי בית משפט, הוא לא לוקח אשראי ומשלם לספקים.
ראובן ריבלין: הוא הולך לבית המשפט לשאול אותו.
<אלי בבלי: נכון, אבל הוא לא לוקח אשראי ומשלם עכשיו לספקים ולנושים.
<אלי בבלי: הוא מממש נכסים ומשלם לנושים.
ראובן ריבלין: אין כל ספק.
<אלי בבלי: כאן אומרים: לא, תשלם קודם כל לנושים ולספקים ואחר כך אולי תקבל את הכסף.
ראובן ריבלין: לכן אמרתי שכאן הם אומרים לו שהוא צריך למכור.
ראובן ריבלין: אתה רוצה לא לממש את הנכסים?
ראובן ריבלין: תממש אותם מטעם עצמך על אחריותך, על ההזדמנויות ועל הסיכונים.
<אלי בבלי: זה מקובל עלינו.
<אלי בבלי: אני אומר שיש כאן נכסים שיכול להיות שאני לא אצליח לממש אותם ואני חייב לקנות אותם אלי.
<אלי בבלי: כך נוסח הסעיף כרגע היום.
יצחק כהן: השאלה אם זה מעשי.
ראובן ריבלין: אלא אם כן לא ניתן לממש אותם.
יצחק כהן: יכול להיות, כמו שהוא אומר, שבקרנות זה מעשי.
יצחק כהן: זאת לא אות מתה.
יצחק כהן: זאת השאלה הגדולה.
<דורית גילת: זאת לא אות מתה וזאת מכמה סיבות.
<דורית גילת: קודם כל, כשנכסים לא סחירים בקרן, זה דבר מאוד מאוד איזוטרי.
<דורית גילת: לקרן מותר להחזיק רק נכסים שנסחרים בבורסה ואסור לה יותר מעשרה אחוזים בניירות ערך של תאגיד אחד.
<דורית גילת: זאת אומרת, זה תמיד יהיה משהו.
ראובן ריבלין: אבל קורים דברים.
<דורית גילת: נכון, קורים דברים.
ראובן ריבלין: הוא אומר: אתם רוצים פירוק, תפרקו, אבל אל תבואו ותחייבו אותי לקחת את האחריות על עצמי.
ראובן ריבלין: אני יכול לעשות מה שאתם מצווים עלי אבל אל תבואו ותאמרו לי שאם לא הצלחת לעשות – לא שלא רצית – אתה אחראי.
יצחק כהן: לימד אותי מורי ורבי רובי ריבלין שכאשר מחוקקים חוק, הוא צריך להיות ישים, פשוט ומובן.
יצחק כהן: השאלה אם לא מכניסים אותם כאן לתעלה שבחלק מהמקרים זה כן יקרה.
<דורית גילת: אני אסביר לכם מה עומד על כף המאזניים.
ראובן ריבלין: הוא צודק בהערתו, היועץ המשפטי.
ראובן ריבלין: בכל מה שקשור לנושאים המשפטיים, הוא ייתן את אותן עצות שאני נותן.
ראובן ריבלין: אני חייב ללכת.
<דורית גילת: אני אנסה להסביר את זה מנקודת מבטנו ומה שני הדברים שעומדים.
יצחק כהן: אם זאת חקיקה, כדאי שהיא תהיה מובנת, פשוטה וישימה.
יצחק כהן: בעיקר ישימה.
<דורית גילת: שתי אפשרויות.
<דורית גילת: קודם כל, הרבה פעמים יש בקרן, גם אם היא לא בפירוק, נכס שהוא הפסיק להיסחר ומנהל קרן צריך לשערך אותו בעצמו ולא יודעים איך הוא ישערך.
<דורית גילת: לפעמים זאת חברה כזאת שלא נסחרת כבר זמן רב, אז הם משערכים את זה באפס וזה בסדר.
<דורית גילת: את זה הם יכולים לעשות גם בפירוק, אם באמת הם חושבים שאין לזה שום ערך כלכלי.
<דורית גילת: זאת אופציה אחת שמשערכים את הנכסים האלה באפס ואז אין בעיה.
יצחק כהן: זה לא המקרה.
<דורית גילת: אפשרות אחרת היא שמוצאים מישהו שיקנה את זה.
<דורית גילת: הם חושבים שיש לזה ערך כלכלי אבל מאוד נמוך ואז הם מממשים.
<דורית גילת: מישהו כבר יקנה את זה מהם במחיר נמוך.
<דורית גילת: האפשרות השלישית היא שהם חושבים שבאמת עכשיו הם ימצאו מישהו שיקנה את זה מהם במחיר נמוך אבל הם חושבים שאם הם יחזיקו את זה עוד כמה חודשים, אולי הם יוכלו לממש את זה במחיר יותר טוב.
<דורית גילת: הסעיף נותן להם את האפשרות בסיטואציה הזאת לקחת אשראי.
<דורית גילת: אין דבר כזה שקרן לא מקבלת אשראי מבנק.
<דורית גילת: מנהלי קרנות עובדים עם הבנקים וגם מקבלים מהם אשראי.
<דורית גילת: מנהל קרן שלא יכול לקבל אשראי, לא יכול לקבל קרן.
יצחק כהן: אין דבר כזה אין דבר כזה.
<אלי בבלי: מנהל קרן שמפרק קרן והוא מנהל קטן, אני בספק אם הוא יקבל אשראי מהבנק.
<דורית גילת: ואם יש לו מחר פדיונות והוא לא יכול לפדות?
<דורית גילת: הוא לא יקבל אשראי לפדות אותם?
<דורית גילת: אם זה כך, הוא בבעיה גדולה.
<אלי בבלי: זאת המציאות.
<דורית גילת: אני לא חושבת שזאת המציאות.
<דורית גילת: גם לפי החוק כפי שהוא מנוסח, הוא יכול להוון את תוצאות האשראי ולנכות אותן משווי נכסי הקרן.
<דורית גילת: הוא לא צריך לממן את זה.
יצחק כהן: כן, אבל בכל זה אנחנו נותנים לו כלים וקומבינות.
יצחק כהן: עוד קומבינה ועוד קומבינה ועוד קומבינה.
<דורית גילת: כנגד זה האפשרות האחרת היא שיהיו כמה נכסים, סרח עודף בקרן, אותם הוא לא יממש, לא יפרק, והפירוק של הקרן לא יגיע לידי סיום ואולי בעוד שנתיים, כאשר הוא יצליח למכור את זה בכמה גרושים, הוא יחפש את בעלי היחידות ויחלק להם את הגרושים האלה או שהוא יגיד שזה לא שווה כבר לחלק להם את הגרושים האלה.
<דורית גילת: אם כן, בוא נתחיל עכשיו לחפש את בעלי היחידות.
יצחק כהן: גם עכשיו את אומרת שהוא משערך את זה בסכום אפס ולכן מה עם בעלי היחידות?
<דורית גילת: זה בסדר.
<דורית גילת: אם כך הוא מעריך, זה בסדר גמור.
יצחק כהן: אני מרגיש אי נוחות, כי משהו כאן לא מסתדר לי.
יצחק כהן: הסעיף הזה לא מסתדר לי.
יצחק כהן: ממש לא מסתדר לי.
יצחק כהן: שרה כבר מכירה אותי.
יצחק כהן: כאשר הגלגלים לא משתלבים, זאת בעיה כי הם חורקים.
יצחק כהן: כדאי להשקיע בזה מחשבה.
<שרה קנדלר: אולי נביא את זה לדיון הבא.
יצחק כהן: תעשו חשיבה נוספת.
<שרה קנדלר: זה לגבי 109(ג).
<אלי בבלי: בואי ניקח את כל החבילה.
<דורית גילת: אלי, מה בעצם אתם רוצים?
<דורית גילת: שתהיה אופציה לא לסיים את פירוק הקרן?
יצחק כהן: זה מה שאני רוצה.
יצחק כהן: אני רוצה שהחקיקה תהיה מובנת.
<שרה קנדלר: מה שמפריע לכם זה 109(ג).
<עודד אופק: מועד המימוש.
<עודד אופק: תיקון קל אבל נעשה זאת בינינו.
<עודד אופק: סעיף 62, אם ייכנס או לא ועדיין יש איזשהו דיון בינינו בנושא הזה.
<עודד אופק: תקנות הנכסים.
<שרה קנדלר: לזה יש לנו תשובה.
<עודד אופק: היינו מעדיפים את זה כמקבץ.
<שרה קנדלר: על הפירוק נדון שוב ובדיון הבא נעלה את זה כדבר ראשון.
<שרה קנדלר: ננסה להגיע עם הסכמות.
יצחק כהן: לא רק עם הסכמות אלא גם סעיפים שהם על קרקע יצוקה ומובנים.
<שרה קנדלר: נחזור עכשיו אחורה, לסעיף 81, עמוד 16.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 81 בסעיף 81 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (א), בפסקה (1), במקום "בהסכם הקרן ובתשקיף" יבוא "בהתאם להסכם הקרן ולתשקיף".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "לעניין הוראות סעיף קטן זה, "מועסק" – לרבות אדם השולט במועסק או חברה בשליטת אדם כאמור".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 82 בסעיף 82(א) לחוק העיקרי - בפסקה (1), בסופה יבוא "על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח, ואשר אינם מאפשרים חריגה מהם לפי שיקול דעת מנהל הקרן".
<שרה קנדלר: תשלום לעושה שוק או לחתם, ליחידות הקרן, עבור פעילות עשיית שוק או חיתום.
<שרה קנדלר: לעניין זה - "עושה שוק – אדם שהתחייב להגיש במהלך כל יום שבו מתקיים מסחר בבורסה, פקודות לקניית יחידות ופקודות למכירת יחידות, על פי כלים שנקבעו בידי הבורסה, וכן לפרסם מחיר שבו הוא מתחייב לקנות את היחידה ומחיר שבו הוא מתחייב למכור את היחידה.
<שרה קנדלר: "חתם – מי שהתחייב לרכוש יחידות המוצעות עלפי תשקיף אם לא ירכוש אותן הציבור או התחייבות לרכוש יחידות המוצעות על פי תשקיף כדי למכור אותן לציבור".
<עודד אופק: הערה אחת קטנה לגבי 82(א)(1).
<עודד אופק: שוחחנו לפני הישיבה על כך.
<עודד אופק: הנוסח כפי שמופיע כרגע הוא על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח ואשר אינם מאפשרים חריגה מהם לפי שיקול דעת מנהל הקרן.
<עודד אופק: העיקרון מוסכם עלינו.
<עודד אופק: המונח חריגה הוא לא טוב כאן מבחינה זו שמנהל הקרן עשוי לחרוג.
<עודד אופק: אין כאן עניין של חריגה של מנהל הקרן.
<עודד אופק: מה שאנחנו רצינו להציע זה שיבוא בסופו:
<עודד אופק: מתן הנחה בהוספה על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח שלא יהיו כפופים לשיקול דעת של מנהל הקרן.
<עודד אופק: בסופו של דבר זאת הכוונה של הרשות, שמנהל הקרן לא יוכל לשנות את התנאים לפי שיקול דעתו.
<עודד אופק: אנחנו לא רוצים להשתמש במונח חריגה שלדעתנו לא מתאים כאן.
<דורית גילת: תגיד שוב מה אתה רוצה.
<שרה קנדלר: במקום אשר אינם מאפשרים חריגה מהם, שלא יהיו כפופים.
<דורית גילת: אני חושבת שרצינו לאפשר לכם ומראש אתה כן יכול לקחת לעצמך שיקול דעת.
<דורית גילת: אתה יכול להסכים עם איזה גוף שאתה נותן לו הנחה.
<שרה קנדלר: אתה צריך רק להחצין את זה.
<דורית גילת: אתה צריך להחצין את זה.
<דורית גילת: אתה לא יכול להגיד או לכל אדם אחר שמנהל הקרן החליט.
<שרה קנדלר: זה בדיוק מה שהוא אומר.
<שרה קנדלר: אני חושבת שזה אומר אותו הדבר.
<שרה קנדלר: זה שינוי ניסוחי.
<שרה קנדלר: אני חושבת שזה שינוי ניסוחי.
<דורית גילת: אני מקווה שאתם לא מסנדלים אלת עצמכם.
<עודד אופק: אנחנו נחשוב על זה.
יצחק כהן: תחשוב על זה עכשיו.
<עודד אופק: לדעתנו צריך לתקן.
<שרה קנדלר: זה מקובל.
<שרה קנדלר: זה שינוי נוסח שמקובל עלינו.
<שרה קנדלר: במקום "ואשר אינה מאפשרים חריגה מהם" יבוא "שלא יהיו כפופים".
<שרה קנדלר: אני ממשיכה בעמוד 17, סעיף 85.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 85 בסעיף 85 לחוק העיקרי, במקום "בהליך לפי סעיף 15(ג)" יבוא "בעתירה נגד החלטת הרשות לפי סעיף 15(א)".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 97 בסעיף 97 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) (1) הוראות לפי סעיף קטן (ב), אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
<שרה קנדלר: (2) הוראות לפי סעיף קטן (ב), וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט שלה".
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 99א בסעיף 99א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ג), הסיפא החל במלים "לא היה לדירקטוריון" – תימחק.
<שרה קנדלר: 40.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 100 בסעיף 100 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (ו), האמור בו יסומן "(2)" ולפניו יבוא: "(1) לא יאוחר משני שבועות לפני מועד המיזוג או הפיצול יגיש מנהל הקרן דוח לרשות ולבורסה, על המיזוג או הפיצול, לפי העניין, תכניתו ומועדו, ויפרסם את הדוח בעיתון".
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ז), במקום הרישה עד המלים "באותה עת" יבוא "מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיף קטן (ו) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב).
<שרה קנדלר: לדוח לפי סעיף קטן (ו)(2) שיישלח לבעל יחידה תצורף הודעה".
<עודד אופק: אני חושב שסיכמנו שלפחות תבחנו את האפשרות לבטל את פרסום ההודעה.
<דורית גילת: בסדר.
<עודד אופק: זה בסעיף 40(1).
<שרה קנדלר: "ויפרסם את הדוח בעיתון" – אנחנו מוחקים.
<אייל לב ארי: מה הרעיון של הפרסום של הדוח בעיתון?
<אייל לב ארי: זה היה בכחול.
<שרה קנדלר: פרסום בעיתון, הרעיון הוא שהציבור ייחשף לזה.
<עודד אופק: יש פרסום אחד.
<עודד אופק: אלה שני פרסומים.
<שרה קנדלר: יש לפני ויש אחרי.
<שרה קנדלר: מיותר שיהיה פעמיים.
יצחק כהן: במיוחד שהציבור קורא את זה.
<דורית גילת: בסעיף (2) אנחנו מטילים עליהם לשלוח את הדוח לבעלי היחידות הביתה.
<שרה קנדלר: שזה עוד יותר פרסום ממוקד.
<שרה קנדלר: 41.
<שרה קנדלר: תיקון סעיף 101 בסעיף 101 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ב), במקום הסיפה החל במלים "משישים ימים" יבוא "משלושים ימים מיום שהגיש מנהל הקרן דוח על כך לרשות ולבורסה".
<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ד) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב)".
<שרה קנדלר: 42.
<שרה קנדלר: הוספת סעיף 104א אחרי סעיף 104 לחוק העיקרי יבוא: "104א.