GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: זה מחדל מתמשך שאנחנו רוצים לפתור אותו מיידית.
ראובן ריבלין: האם אנחנו נוכל במסגרת התקציבים להעביר את הסכום של 1.5 מיליון שקל למשרד הכלכלה, כאשר הוא מיועד לכפר כנא?
ראובן ריבלין: שלא יבוא היועץ המשפטי של משרד הכלכלה ויגיד: קיבלתי 1.5 מיליון שקל, אני צריך לחלק את זה בין 150 יישובים, כל אחד יקבל 26 שקלים.
ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת, אם אנחנו משיגים את הכסף האם נוכל להעביר אותו למשרד הכלכלה על מנת שהוא ייעד אותו רק לנושא מסוים שאנחנו רואים בו מחדל שמחייב פתרון מיידי?
<נעם שטרן: כפי שאמר ינון אלרועי, השאלה הזאת היא לא שאלה תקציבית.
<נעם שטרן: היא שאלה של פלטפורמה חוקית של מבחן תמיכה.
<נעם שטרן: אני לא יועץ משפטי, אבל ממה שאני מבין בתור לא יועץ משפטי, אי אפשר לעשות את הדבר הזה בלי שיש החלטת ממשלה או קריטריונים ברורים, ואת זה כבר אמר ינון אלרועי.
ראובן ריבלין: אפשר לדבר עם שר הבינוי והשיכון אורי אריאל, הוא יכול לעזור לנו.
ראובן ריבלין: הוא יכול להעביר ואין לו שום שאלה בכלל.
אחמד טיבי: נדבר אתו שנינו.
ראובן ריבלין: אתה תברר במשרד הכלכלה: אם במקום 15 מיליון שקל נגדיל לך את התקציב ל-16.5 מיליון שקל, האם אתה יכול לייעד 1.5 מיליון שקל לייעוד מסוים.
<ינון אלרועי: אם תהיה החלטת ממשלה מלווה, כן.
אחמד טיבי: החלטת ממשלה על סלילת כביש?
ראובן ריבלין: במסגרת החלטות הממשלה שקיימות אצלך.
<ינון אלרועי: כפר כנא לא נמצאת ברשימה בהחלטות הממשלה.
אחמד טיבי: כפר כנא לא נכלל ב-13 היישובים.
<ג'עפר פרח: כפר כנא לא נכלל ב-13 היישובים, אך יש פה החלטת ממשלה בעניין התעסוקה.
<ראסם נאטור: יש לי הצעה יצירתית.
<ראסם נאטור: בהחלטה 4193 של טרכטנברג כפר כנא מופיע והוא מקבל שם גם תקצוב נוסף של 9 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: ועדת ההיגוי של ההחלטה הזאת, שאמונים עליה במשרד ראש הממשלה, יכולה להתכנס ולהסיט כסף, או לייעד אותו לכפר כנא ספציפית, אז לנו יש גיבוי.
<ראסם נאטור: זאת ההצעה היחידה.
ראובן ריבלין: אני מתנצל שאני צריך לעזוב לישיבת סיעה.
<עלי עאסלה: אני רוצה שתשמע אותי.
ראובן ריבלין: האמן לי שכאשר שומעים אותך החברים פה, כאילו שמעתי אותך אני.
ראובן ריבלין: הכול נרשם, גם יש פרוטוקול.
ראובן ריבלין: אני מתנצל כי אני חייב לעזוב.
אחמד טיבי: יש לו ישיבת סיעה וראש הממשלה מופיע שם.
ראובן ריבלין: אהלן וסהלן.
אחמד טיבי: ראסם נאטור, רשמנו על ההערה שלך על כפר כנא ותוכנית טרכטנברג.
אחמד טיבי: מיכל אמיתי, בבקשה.
<מיכל אמיתי: כפר כנא, כמו יישובים אחרים בהחלטת הממשלה שעוד אין להם תוכנית מתאר בתהליך או תוכנית מאושרת, תצא כנראה לתכנון.
<מיכל אמיתי: היא כלולה בתוכנית העבודה שלנו לשנים 2014-2015.
<מיכל אמיתי: חשוב להגיד שביצוע של כביש כזה או אחר, אם הוא תוכנן, אנחנו לא יכולים לעזור בחסם שלו.
<מיכל אמיתי: אנחנו כן יכולים לעזור מבחינת התכנון.
<מיכל אמיתי: זאת אומרת, במסגרת תוכנית המתאר ברור שנתייחס גם לאפשרויות של התכנון שנדרש.
<מיכל אמיתי: באופן כללי, בכל תוכניות המתאר שאנחנו מתכננים אחד הנושאים המרכזיים שמתמקדים בהם, ושחשוב מאוד לתעסוקה באופן כללי ולא רק לאזורי תעשייה כאזורי תעשייה, הוא מערכות תחבורה.
<מיכל אמיתי: זה גם תכנון הדרכים וגם עידוד של תחבורה ציבורית.
<מיכל אמיתי: יש אזורים, למשל כמו טייבה וטירה, שאנחנו דאגנו שיתוכננו, ואכן תוכננו בפועל במסגרת אט"ל תחנות רכבת, ויש כל מיני אמצעים שיכולים לעזור בתעסוקה.
<ג'עפר פרח: יש לכם מישהו שמרכז את העבודה הזאת מול משרדי ממשלה אחרים?
<ג'עפר פרח: כלומר, כל החסמים שנציג משרד הכלכלה דיבר עליהם, יש לכם כתובת מולם שנותנת פתרונות?
<מיכל אמיתי: אני לא יודעת על גוף ספציפי כזה.
<ג'עפר פרח: אולי כדאי שתחשבו על זה כי אתם רואים כמה חסמים יש לנו בסיפור הזה.
<מיכל אמיתי: בכל תוכנית שאנחנו מתעסקים בה, אם אנחנו נתקלים באיזה חסם, ואחד החסמים המרכזיים, כפי שכולם בוודאי יודעים, הוא פתרונות קצה של דיור, אנחנו עושים הרבה מאוד מאמצים לעבוד מול משרד הבריאות ומשרד התשתיות.
<מיכל אמיתי: למען האמת, נכון שאם היה איזה גוף שמרכז עבודה של משרדי הממשלה ביניהם זה היה עוזר, לא רק במגזר הערבי אלא באופן כללי.
אחמד טיבי: עלי עאסלה, ראש המועצה המקומית עראבה, בבקשה.
<עלי עאסלה: צהרים טובים לכולם.
<עלי עאסלה: אני מברך על הישיבה הזאת.
<עלי עאסלה: תודה לך, אדוני היושב-ראש.
<עלי עאסלה: אני רוצה לספר קצת על הכפר עראבה.
<עלי עאסלה: כפר עראבה היום הוא הכפר הגדול במדינת ישראל שהוא עדיין מועצה מקומית.
<עלי עאסלה: הוא מונה כ-25,000 תושבים.
<עלי עאסלה: אין בו אזור תעשייה.
<עלי עאסלה: בשנת 1987 הוכרז על הקמת אזור תעשייה, סימנו את המקום.
<עלי עאסלה: בסופו של דבר היתה התנגדות של כמה יישובים מהמגזר היהודי ואז הוחלט גם שאי אפשר להקים את אזור התעשייה מבחינה טופוגרפית.
<ריאן כמאל: אחרי שסומן ותוכנן?
<עלי עאסלה: הוא רק סומן אך לא תוכנן.
<עלי עאסלה: סומן שזה אזור תעשייה, ייעדו את הקרקע הזאת לאזור תעשייה.
<עלי עאסלה: בגלל התנגדות של כמה יישובים וגם בגלל התנאים הטופוגרפיים אי אפשר ליישם את אזור התעשייה הזה.
<עלי עאסלה: לכן נוצר מצב שאין לנו אזור תעשייה.
<עלי עאסלה: לפני שנתיים הוכרז שהמועצה המקומית עראבה היא אחת מ-13 היישובים.
<עלי עאסלה: באמת אני מודה לאדון היקר מר ראסם נאטור לגבי תכנון אזור תעשייה חדש, אבל לצערי הרב, אני אומר לך אדוני שאזור התעשייה הזה, 90% מהשטח הוא שטח פרטי ותהיה לנו בעיה.
<עלי עאסלה: אני אומר לך שתהיה לנו בעיה.
<עלי עאסלה: זה דבר אחד.
<עלי עאסלה: שנית, כל השטח הוא 300 דונם ברוטו, נטו יהיה לנו 150-160 דונם.
<מג'יד מסאלחה: יש לך הצעה חלופית לקרקע של רשות מקרקעי ישראל באזור עראבה?
<עלי עאסלה: אין לנו קרקע כזה.
<עלי עאסלה: לא נשארה לנו קרקע אפילו לבנות בית-ספר בעראבה.
<מג'יד מסאלחה: אז זה הכי טוב שיש.
אחמד טיבי: האוסטרלים הפקיעו.
<עלי עאסלה: האבסורד, אדוני היושב-ראש, סליחה שאני מעלה את זה עכשיו, לא רציתי לדבר על זה אבל אתם גררתם אותי להגיד את זה, שיש אנשים, אני לא יודע איך הם עושים את זה, שקונים אדמות ליד יישובים – ושלחתי את זה אפילו לוועידה הארצית של המועצות הערביות ואמרתי שצריך לטפל בבעיה הזאת.
<עלי עאסלה: אנשים קונים אדמות ליד היישובים היהודיים ומחליפים את האדמות האלה עם אדמות בתוך הכפר.
<עלי עאסלה: נוצר מצב שאין לנו אפילו דונם אחד של אדמות רשות מקרקעי ישראל, אפילו כדי לבנות גן ילדים אחד בכפר.
<עלי עאסלה: יש לנו מחסור אדיר.
<עלי עאסלה: באשר לאזור התעשייה, זה לא מספיק לכפר שמונה כ-25,000 תושבים.
<עלי עאסלה: עם 150 דונם מה ניתן לעשות?
<עלי עאסלה: בסופו של דבר גם אזור התעשייה הזה – אני רק מוציא את המוסכים מתוך הכפר לאזור הזה עד שיוקם, אני לא יודע מתי.
<עלי עאסלה: אנחנו נשמע מהחבר'ה פה מתי יהיה לנו אזור תעשייה באמת שנוכל להקים.
<עלי עאסלה: הוא לא עונה על הדרישות.
<עלי עאסלה: מבחינה תכנונית אני עדיין לא יודע איפה הוא נמצא.
<עלי עאסלה: תהיה לנו ישיבה ב-24 במרץ בקשר לזה.
<עלי עאסלה: לגברת ממשרד הפנים, תוכנית מתאר אחרונה שהיתה בעראבה הוכנה ב-1985.
<עלי עאסלה: עד עכשיו אין לנו תוכנית מתאר.
<עלי עאסלה: ההרחבה היחידה, של 800 דונם, שהגשתי ב-2007 כשהייתי ראש המועצה, רק לאחרונה אושרה.
<עלי עאסלה: זה בשורה טובה לכפר עראבה.
אחמד טיבי: יש נציגים של יישובים אחרים שמבקשים לדבר?
<אחמד אלג'אבר: יש לי מה לומר לגבי אום אל פחם אבל אני לא מייצג את הרשות המקומית.
<אחמד אלג'אבר: לצערי סגן ראש העירייה בשעה הזאת שלח לי בקשת life ל-candy crash שלו בפייסבוק.
<אחמד אלג'אבר: ..
אחמד טיבי: במקום להיות פה הוא שולח משחקים.
אחמד טיבי: ביקורת בונה.
<אחמד אלג'אבר: אום אל פחם נכלל ב-13 היישובים שמקימים בהם אזור תעשייה.
<אחמד אלג'אבר: באזור התעשייה שלנו עובדים כבר 10 שנים.
<אחמד אלג'אבר: זה מיועד להעברת חלק מן המטרדים מתוך העיר.
<אחמד אלג'אבר: זה לא מספיק לבתי מלאכה או להיי-טק.
<אחמד אלג'אבר: המגרש הכי גדול הוא של 700 מטר.
<אחמד אלג'אבר: זה לא אזור תעשייה אלא זה פתרון למטרדים בתוך העיר.
<אחמד אלג'אבר: קראו לו אזור תעשייה בטעות.
<אחמד אלג'אבר: ראיתי את הנייר שהכין ג'עפר פרח ממרכז "מוסאוא", באמת כל הכבוד.
אחמד טיבי: את הנייר הכין איאד סנונו מ"מוסאוא".
<אחמד אלג'אבר: כל הכבוד.
<אחמד אלג'אבר: למשרד הפנים, האם אתם מתכננים באמת אזור תעשייה באום אל פחם?
<אחמד אלג'אבר: במגזר הערבי בכלל יש אזורי תעשייה?
<אחמד אלג'אבר: אזורי התעשייה הללו לא עונים על שום דבר, אפילו התכנון והתב"ע.
<אחמד אלג'אבר: כתוב כאן: למעט מפעל כימיקלים, למעט, למעט, למעט.
<אחמד אלג'אבר: אומרים לנו: רק מסגרייה, נגרייה ומוסך, זה מה שנתנו לנו.
<חיאם קעדאן: אזורי תעסוקה.
<אחמד אלג'אבר: אין אזור תעשייה, אפילו לא להיי-טק, אפילו לא לשום דבר.
<אחמד אלג'אבר: אני לא יודע לְמה זה יספיק.
אחמד טיבי: השיח' כאמל ריאן, בבקשה.
<ריאן כמאל: אני רוצה לדבר בקצרה בשם מרכז השלטון המקומי.
<ריאן כמאל: לדעתי מילת המפתח היא המילה שאמר ראסם נאטור – לומדים.
<ריאן כמאל: אני מעריך מאוד את הכנות שלך, שהגיע הזמן שנלמד את זה.
<ריאן כמאל: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שצריך לשנות את הקונספציה.
<ריאן כמאל: נניח שעכשיו המדינה, בקסם מסוים, אישרה את כל אזורי התעשייה ויש לנו אזורי תעשייה, הכול טוב.
<ריאן כמאל: יש קרקע, יש מימון, הכול טוב ויפה.
<ריאן כמאל: אתה חושב שתיפתר הבעיה?
<ריאן כמאל: הבעיה רק תתחיל.
<ריאן כמאל: למה?
<ריאן כמאל: הדיון הזה אמור היה להתקיים בשנות החמישים או בשנות השישים של המאה העשרים.
<ריאן כמאל: כאשר אנחנו באים עכשיו לחשוב על אזורי תעשייה הדיון הוא כל-כך מאוחר.
<ריאן כמאל: אפילו אם נקים היום אזורי תעשייה, כפי שאמר הנציג מאום אל פחם, נקים אתרי מזבלות של אשפה.
<ריאן כמאל: אזור התעשייה, לא רק השטח, לא רק התכנון, לא רק המקום, אזור תעשייה – אם אתה לא יודע לְמה מיועד ואם אין לך יזמים ואין לך ידיעה מדויקת מה התכלית של אזורי התעשייה זה יישאר לאשפה ולגרוטאות.
<ריאן כמאל: לכן הדיון הזה, אדוני היושב-ראש, היה צריך להתקיים בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים.
<ריאן כמאל: אבל היות והוא מתקיים מאוחר ביותר, לפחות נפתור כמה עניינים.
<ריאן כמאל: אני רוצה לפנות אליך, ינון אלרועי, ולשאול למה בכפר קאסם בא אדם, לא מדינה, לא משרד הכלכלה, לא משרד האוצר, לא משרד הפנים, אדם בא לבד ואמר: אני רוצה להקים אזור תעשייה למופת בכפר קאסם על אדמה פרטית, עם אותם חסמים.
<ריאן כמאל: לא היה תכנון, השטח היה חקלאי.
<ריאן כמאל: הוא לקח את הפרויקט הזה, שם אותו מול עיניו יום ולילה ותוך פחות מ-6 שנים – והוא לא המדינה, הוא אדם פרטי, יזם – תכנן, הביא מימון, בנה, עשה שינוי, יצר אזור תעשייה של 600 דונם.
אחמד טיבי: תגיד מי האיש.
<ריאן כמאל: מדובר על יזם יהודי ששמו רוני יצחקי.
<ריאן כמאל: למען האמת, עזרתי לו בהתחלה.
<ריאן כמאל: היו בפניו כמה חסמים והוא נעזר בי, נעזר בראש הרשות המקומית.
<ריאן כמאל: עברנו "זנגה-זנגה", עברנו בית-בית, הגענו לכל בעלי הקרקע והוא פתר את הבעיות.
<ריאן כמאל: מדינה במשך 50 שנים לא יכולה לעשות את מה שעשה רוני יצחקי?
אחמד טיבי: משפט "קליימקס", חיאם קעדאן, בבקשה.
<חיאם קעדאן: צהרים טובים לכולם.
<חיאם קעדאן: אני חיאם קעדאן, סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי לרשויות הערביות.
<חיאם קעדאן: קודם כול, אני רוצה להודות ליוזם, מר אחמד טיבי, ל"מוסאוא" על העבודה הקולעת שעשה, לכל נציגי הממשלה, לראשי הרשויות המקומיות, לכל הנוכחים.
<חיאם קעדאן: אין ספק שדיון זה חשוב ביותר.
<חיאם קעדאן: אני מאמין שעם סדרת ישיבות כאלה בעתיד אפשר יהיה לפחות להתקדם בסוגיה הזאת של אזורי תעשייה.
אחמד טיבי: זאת ישיבה ראשונה בסדרה.
<חיאם קעדאן: אנחנו רואים שלאט-לאט אנחנו מדברים זה עם זה.
<חיאם קעדאן: אני רוצה לדבר ספציפית לגבי בקה אל גרביה, כי הזכרת את זה ואני מכיר את המקום היטב.
<חיאם קעדאן: ההצפות שהיו שם נבעו מכך שהצבא, כאשר בנה את גדר ההפרדה, עשה שם תעלה וסגר אותה, כדי שלא תהיה כניסה של אנשים מתחת לגדר.
<חיאם קעדאן: אני אישית נהגתי לפנות לצבא בבקשה שיפתחו אותה מאחר ויש גשם והיא מתמלאת, אבל דחו את זה ודחו את זה עד שירד גשם.
<חיאם קעדאן: תאר לעצמך, כל אזור ג'נין, כפין, בקה אל שרקייה, כל האזורים האלה, כל מי הגשמים מצטברים שם ובסוף פותחים את המכסה של התעלה ואז המים נשטפים במכה אחת.
<חיאם קעדאן: זה לא בעיית ניקוז.
<חיאם קעדאן: אני לא יודע למה אמרו לך שזה בעיית ניקוז.
<חיאם קעדאן: אני חושב שכדאי שתבדקו את הדברים.
<ינון אלרועי: כך נאמר לנו על-ידי הרשות המקומית.
<חיאם קעדאן: כדאי שתבדקו.
<חיאם קעדאן: יכול להיות שאני טועה.
<חיאם קעדאן: אני לא מהנדס.
<קריאה: יש תכנון חדש.
<חיאם קעדאן: אני חושב שכדאי שתבדקו את הדברים האלה.
<חיאם קעדאן: לפני שנות האלפיים לא היו הצפות כאלה.
<חיאם קעדאן: ההצפות החלו אחרי בניית הגדר.
<חיאם קעדאן: יכול להיות שאני טועה ויכול להיות שאני לא טועה.
<חיאם קעדאן: כדאי לבדוק את הטענות לעומק.
<חיאם קעדאן: זה עדיף מאשר לעזוב ולהגיד: טוב, יש שם בעיה, אני לא יכול להתקדם.
<חיאם קעדאן: יכול להיות שאתה יכול להתקדם.
<קריאה: מתקדמים יפה בבקה אל גרביה.
<חיאם קעדאן: זה גם לגבי יישובים אחרים.
<חיאם קעדאן: אם יש טענות מפה או משם כדאי לבדוק אותן לעומק.
<חיאם קעדאן: אני מקווה מאוד שנמשיך את סדרת הדיונים הזאת.
<חיאם קעדאן: אני מאמין שאפשר להגיע לתוצאות ואפשר לקדם את הנושא.
<חיאם קעדאן: תודה רבה לכולם.
אחמד טיבי: תודה רבה לך, חיאם קעדאן.
אחמד טיבי: נציג משרד האוצר, אתה רוצה להמשיך?
<נעם שטרן: אין לי משהו ספציפי להגיד כי ירדו פה לפרטים ברזולוציה מאוד נמוכה.
<נעם שטרן: בזה ינון אלרועי וראסם נאטור הרבה יותר בקיאים ממני.
<ג'עפר פרח: בהוראות התקציב שלך, לא החלטות ממשלה, אילו הוראות תקציב יש לך לשנת 2014 לגבי כל הדברים שאנחנו מדברים עליהם וכמה כסף מסומן למטרות האלה?
<נעם שטרן: אסביר.
<נעם שטרן: מבחינת החלטות הממשלה – התקציבים מסומנים ויש להם תקנות ספציפיות לפי מה שהוחלט בהחלטת הממשלה.
<נעם שטרן: מבחינת התקציבים האחרים – אין שם הפרדה בין רשויות מקומיות מן המגזר הערבי ובין רשויות מקומיות אחרות מכיוון ששם יש איזה תעדוף שלא תלוי האם היזם הוא מהמגזר הערבי או לא מהמגזר הערבי או האם הוא הולך לרשות מקומית מן המגזר הערבי או לרשות מקומית אחרת כי זה פשוט נקבע לפי קריטריונים אחרים.
<נעם שטרן: לכן אין לי, כמי שמתקצב, אפשרות להבחין אילו מן התקציבים הלכו לרשויות מקומיות ערביות.
<ג'עפר פרח: אנחנו באמת לא מצליחים לקבל מכם תשובה כמה תקציב באמת יצא ב-2013, כמה תקציב מסומן לפי החלטות הממשלה.
<ג'עפר פרח: תיקח את כל החלטות הממשלה, יש כמה החלטות.
<ג'עפר פרח: אילו הוראות יש וכמה כסף יש בתוך כל הוראה?
<נעם שטרן: מה שקשור להחלטות הממשלה – אני מזמין אותך לפנות אליי ואתן לך את כל הנתונים.
<נעם שטרן: מה שהוא לא לפי החלטות הממשלה – אלה נתונים שיש בידי משרד הכלכלה.
אחמד טיבי: היות ואני אמור להיות במליאה, אני רוצה לסיכום תשובות של משרד הכלכלה לְמה שהעלה ראש מועצת עראבה, בבקשה.
<ינון אלרועי: למיטב זיכרוני, התוכניות אמורות להגיע לפרקן – אני מדבר על ההיבט התכנוני – במחצית השנה הזאת להפקדה.
<ינון אלרועי: אם אני לא טועה, ב-15 לחודש זה מגיע לאישור סופי ואז אפשר להתחיל לעבוד.
<ינון אלרועי: אתה יודע היטב שהליך תכנון הוא לא מהיום למחר.
<ינון אלרועי: ככל שאין ביישוב שטח של רשות מקרקעי ישראל אני לא יודע להמציא אותו.
<עלי עאסלה: יש שטח של רשות מקרקעי ישראל סמוך לאזור ההוא, אבל הוא בתחום השיפוט של משגב.
<עלי עאסלה: משגב היום "אוכלת" את כל אדמות עראבה.
<עלי עאסלה: כל אדמות עראבה נמצאות בתחום השיפוט של משגב.
<ינון אלרועי: לא דיברנו על מה שנמצא איפשהו למעלה וחשוב שיהיה ברקע של הדיון.
<ינון אלרועי: מבחינת המדיניות הכוללת של הממשלה, שכרגע עוד לא באה לידי ביטוי, היא היתה על השולחן בממשלה הקודמת ועוכבה בשל סיבות תקציביות.
<ינון אלרועי: ברמה העקרונית הממשלה רוצה לכוון לאזורי תעשייה אזוריים גדולים.
<ינון אלרועי: זה לא שכל 20 דונם וכל 30 דונם יהיו מחר בבוקר אזור תעשייה.
<ינון אלרועי: זה גם מבחינת יעילות השימוש בכספים ובמשאבים של משלם המסים.
<ינון אלרועי: לפיכך מבחינתנו יכול מאוד להיות – אולי הוא לא ישמח לשמוע את זה – תיאורטית, ואני לא מדבר כרגע על שום דבר ספציפי, שאנחנו נבוא לשולחן ונגיד שאנחנו חושבים שצריכים להיות – ואני אומר עכשיו סתם מספרים – 8 אזורי תעשייה אזוריים ברחבי המדינה, שבמסגרת האזורים האלה הוא יהיה חבר ויקבל חלק מן המשאבים, ואולי דווקא על הקרקעות של משגב, לצורך העניין.
<ינון אלרועי: יהיה מאגד של יישובים.
<ינון אלרועי: זה בדומה למדיניות של משרד הפנים שנקראת "אשכולות", כאן יהיו אשכולות מוניציפליים לצורך העניין.
<ינון אלרועי: צריך לזכור שצריך לקבוע איזה מינון.
<ריאן כמאל: צריך לשנות קונספציה.
<ינון אלרועי: מצד אחד, לפתור את הסוגיה של עסקים שנמצאים בתוך היישוב ומפריעים ליישוב להגיע לאיכות חיים ראויה כפי שכולנו רוצים שתהיה.
<ינון אלרועי: מצד שני, לייעל את הכסף של המדינה, שהיא תייעד את הכסף לאזורי תעשייה גדולים יותר, בעלי פוטנציאל, ואולי מחר בבוקר לעזור לו עם הסעה מהיישוב שלו לאזור התעשייה הקרוב.
<ינון אלרועי: אבל עוד קצת מוקדם להגיד שזה המסר המוחלט.
<נעם שטרן: צריך להגיד בהקשר הזה שיש כמובן עוד כלים לעידוד העסקה במגזר המיעוטים.
<נעם שטרן: יש מסלולי תעסוקה שבהם הוצא הרבה מאוד תקציב.
אחמד טיבי: יש עוד מישהו שרוצה להגיד משהו ולא אמר?
<עלי עאסלה: בקשר לתוכנית המתאר, יש תוכנית מתאר לעראבה?
<מיכל אמיתי: תוכנית המתאר לעראבה מתוכננת בתוכנית העבודה שלנו.
<עלי עאסלה: ביום ראשון הקרוב יש לנו ישיבה עם מינהל התכנון.
<עלי עאסלה: האם נשמע שם בשורה טובה, שמתחילים?
<מיכל אמיתי: אני מקווה.
<עלי עאסלה: בעזרת השם.
אחמד טיבי: אני רוצה לסכם את הישיבה.
אחמד טיבי: אני מודה לכל האורחים שנענו להזמנת הוועדה והגיעו לכאן, לנציגי הממשלה, לראשי הרשויות המקומיות עראבה וכפר כנא, לנציגי הרשויות המקומיות, לשאר האורחים הנכבדים, למרכז השלטון המקומי.
אחמד טיבי: אני מודה למרכז "מוסאוא" על היוזמה וההכנה והרעיונות, לאיאד סנונו בעיקר.
אחמד טיבי: משרדי הממשלה מתבקשים להציג תוכנית להקמת אזורי תעשייה בכל היישובים הערביים.
אחמד טיבי: הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה למינהלות אזורי תעשייה.
אחמד טיבי: משרד האוצר מתבקש להעביר הוראות תקציב מפורטות להקמת אזורי תעשייה והפעלתם.
אחמד טיבי: משרד הפנים מתבקש להעביר רשימת יישובים, על המצב התכנוני והחסמים וכן מיפוי.
אחמד טיבי: רשות הניקוז ומינהל הביוב.
אחמד טיבי: תוכניות למינהלות משותפות.
אחמד טיבי: כמו כן, ספציפית, נקודתית, הוזכר הקשר בין החלטה לפי טרכטנברג ובין כפר כנא.
אחמד טיבי: אני מבקש למצוא אפשרות, בהנחה שיימצא סכום של 1.5 מיליון שקל, לברר האם אפשר דרך ההחלטה של טרכטנברג להעביר את הכסף למועצה המקומית כפר כנא.
אחמד טיבי: מי הכתובת?
אחמד טיבי: אתם?
<מג'יד מסאלחה: זה משרד ראש הממשלה.
<מג'יד מסאלחה: מה המטרה, המינהלת או כביש גישה?
אחמד טיבי: הקמת מינהלת.
<מג'יד מסאלחה: אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה, להקים שם מינהלת.
<מג'יד מסאלחה: אבדוק את זה.
אחמד טיבי: ראש מועצת כפר כנא הציג כאן שתי בעיות, כביש גישה והקמת מינהלת.
<מג'יד מסאלחה: כביש גישה אפשר להעמיס על הפיתוח של אזור התעשייה, אני מקווה.
<מג'יד מסאלחה: הבעיה שאין סעיף של מינהלות אזורי תעשייה בהחלטת הממשלה על-פי ועדת טרכטנברג.
אחמד טיבי: בסדר, אבל אם מתאמצים לנתח את ההחלטה, אפשר.
<ג'עפר פרח: ולעשות קישור בין שתי ההחלטות.
אחמד טיבי: אם מתאמצים לקרוא בין השורות, נדמה לי שהתכוונו לכך.
אחמד טיבי: ראש המועצה המקומית עראבה שאל גם לגבי תוכנית המתאר וגברת אמיתי ענתה שזה נמצא בתוכנית העבודה.
אחמד טיבי: אני מודה לכולם.
אחמד טיבי: הישיבה תמה.
ניסן סלומינסקי: על סדר היום תקנות מס הכנסה (ניכויים מהכנסות משקיעים בסרט ישראלי) (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ד-2014.
<ליאת גרבר: למעשה העיקרון דומה לעיקרון שהסברנו כאן בנושא של הגז והנפט.
<ליאת גרבר: אלה למעשה שני הענפים בהם בלבד קיים נושא של שותפות נסחרת והטבות למשקיעים מהציבור כפי שדיברנו.
<ליאת גרבר: גם התקנות הללו מאפשרות ניכוי הוצאה שוטפת כנגד כל מקור הכנסה שהוא לרבות הוצאות שנעשו בחוץ לארץ.
ניסן סלומינסקי: במה זכו הסרטים יותר מכל תחום אחר?
ניסן סלומינסקי: מאחר ואף אחד לא רוצה להשקיע בסרטים?
<ליאת גרבר: זה מאוד דומה מהבחינה שגם כאן
<ליאת גרבר: זה תחום שהוא עתיר סיכון ונדרשת בו השקעה מאוד גדולה.
ניסן סלומינסקי: סיכון?
ניסן סלומינסקי: כמה יכול להיות כאן הסיכון?
ניסן סלומינסקי: באיזה תחום אין סיכון?
ניסן סלומינסקי: תראי לי תחום שאין בו סיכון ואני מיד נכנס אליו.
<קריאה: התקנות האלה לא חלות על מחקר ופיתוח.
ניסן סלומינסקי: לגבי נפט, אני מבין שכל קידוח הוא חמישים-מאה מיליון דולר וזה סיפור.
ניסן סלומינסקי: חוץ ממה שגילו היום בגז, קודם לכן לא גילו כלום, אבל מה הסיכון בסרטים?
ניסן סלומינסקי: מה יש בסרטים ששונה מכל תחום אחר?
<ליאת גרבר: יש כאן שילוב של השקעה, של סיכון, ובעיה להשיג מימון.
<ליאת גרבר: תחומים שבאמת קשה ללכת לבנק ולבקש מימון להפיק סרט.
<ליאת גרבר: שוב, זאת מטרה שהמדינה כן ראתה לנגד עיניה כמשהו שהיא רוצה לעודד, את הפקת סרטים ישראלים.
עפר שלח: שיעור ההצלחה הוא יותר קטן מאשר בחיפושי נפט.
<ליאת גרבר: זה נכון.
ניסן סלומינסקי: לכן אני חושב שיכול להיות שחבל להשקיע.
עפר שלח: השאלה כמה משקיעים היום.
עפר שלח: פעם היה מודל של השקעה פרטית.
ניסן סלומינסקי: חני, כמה משקיעים בסרטים ישראלים?
<חני שטרית בק: יש היום רק את סינמה, שותפות מוגבלת אחת בישראל ששווי השוק שלה הוא נמוך, הוא ארבעה מיליון שקלים, אבל מתוכו 76 אחוזים בציבור.
<חני שטרית בק: תכנית זוגות שמשודרת עכשיו בטלוויזיה מומנה על ידי סינמה, למי שצפה בה, אני לא צפיתי אבל לפי מה שנאמר לי.
<חני שטרית בק: כמו שליאת אמרה, הרעיון היה שהמדינה הציבה לעצמה להביא את הסרטים הישראלים ולעודד אותם והתקנות מגדירות מה זה סרט ישראלי.
<חני שטרית בק: זה לא יכול ללכת לכל סרט אלא רק לסרט ישראלי.
<חני שטרית בק: יש ועדה שעוברת עליו ורואה שאכן הוא סרט ישראלי.
<ליאת גרבר: הייתה ועדה במשרד האוצר שבחנה את כל הנושא הזה באופן מאוד מקיף.
<ליאת גרבר: בשנת 2009 התקנות הללו שונו ובמתכונת הנוכחית הן בסך הכול קיימות בסביבות ארבע שנים ולכן חשבנו שנכון להאריך אותן בשנתיים נוספות ולבחון אם באמת יהיה איזשהו שינוי בתקופה הזאת.
זהבה גלאון: יהיה.
זהבה גלאון: יהיו יותר סרטים ישראלים.
עפר שלח: אני לגמרי בעד זה.
עפר שלח: אני רק אומר לך שבפועל המודל של השקעות פרטיות בסרטי קולנוע ישראלים די עברו מן העולם.
עפר שלח: היום זה או דרך חוק הקולנוע או חברות כמו יס ו-הוט שיש להן גם רמה של מחויבות וכן הלאה.
עפר שלח: שמענו שההשקעה הפרטית בסרטים ישראלים היא ארבעה מיליון שקלים.
ניסן סלומינסקי: שמונים אחוזים מארבעה מיליון שקלים.
עפר שלח: לא על זה אנחנו מתווכחים.
רוברט אילטוב: יש מחויבות של ערוצי הטלוויזיה.
עפר שלח: אני אומר זאת.
ניסן סלומינסקי: חני, אנשים באמת מחליפים או שמי שמחזיק, מחזיק?
<חני שטרית בק: לא.
<חני שטרית בק: יש מחזור ממוצע של 26 אלף שקלים.
<חני שטרית בק: אלה לא שותפויות הנפט.
ניסן סלומינסקי: מי שמוציא את זה, יש כאלה שלוקחים את זה או שאת רוצה למכור ואת לא מצליחה?
<חני שטרית בק: עד עכשיו הייתה להם בעיה כי התקנות לא היו.
<חני שטרית בק: זה לא נפט.
<חני שטרית בק: זאת תהיה שותפות אחת שהיא פחות סחירה אבל אם לא יהיה אותה, לא יהיה כלום.
<שאול שרצר: אני נמצא כאן כשירות לענף.
<שאול שרצר: אני מייצג את התאחדות ענף הקולנוע בישראל ואת הקרן לעידוד הסרט הישראלי.
<שאול שרצר: אנחנו שמענו על הדיון הזה.
<שאול שרצר: אני רוצה לתת תמונה כללית אולי קצת יותר אופטימית.
<שאול שרצר: מה שנשמע כאן זה על כל השותפויות הנסחרות בבורסה.
<שאול שרצר: אנחנו לא צריכים לשכוח שנעשים סרטים בארץ, ואני מדבר כרגע על סרטים ישראליים, ורבים וכל אחד מהם שיש לו משקיע פרטי אחד שמאוד קשה לגייס אותו בדרך כלל מכיוון שההשקעה בסרטים היא היי ריסק ולאו פרופיט.
<שאול שרצר: הכוונה שלי ב-לאו פרופיט היא לא שאתה מפסיד קצת או מרוויח קצת אלא בדרך כלל אתה מפסיד הכול.
<שאול שרצר: אלה אנשים שבאמת משקיעים בסרטים ויש לה אינסנטיב אחד ויחיד והוא התקנות האלה.
<שאול שרצר: הן לא נסחרות בבורסה מכיוון שלהפיק סרט זה סכום אמנם של כמה מיליוני שקלים אבל הוא לא כל כך גדול כדי להצדיק הנפקה או גיוס מהציבור.
<שאול שרצר: הדבר היחיד שיש לאותו משקיע שבאמת הוא ציוני בנפשו – וזה בלי מירכאות – ורוצה להשקיע בסרט ישראלי, נותנים לו איזושהי הטבה שאולי מקור התקנות האלה, אם אדוני יודע או זוכר, הן בתקנות מס הכנסה התשמ"ד-1984.
<שאול שרצר: זה היה בימי האינפלציה הדוהרת ושם באמת היה לזה איזשהו ערך של מה שנקרא מקלט מס.
<שאול שרצר: היום ההטבה הזאת היא ממש זניחה.
<שאול שרצר: אם אנחנו נסתכל על העולם במובן הזה של תעשיית הקולנוע, נראה שבישראל באמת ההטבה הזאת היא מאוד מאוד שולית לעומת השוק האירופי המשותף שתומך בסרטים של מדינות כמו צרפת, גרמניה, שם יש תמיכה אדירה, ארצות הברית בה נותנים היום אינסנטיב בצורת פטור ממס שנסחר בין הבנקים וזה מהווה מטבע עובר לסוחר.
<שאול שרצר: אנחנו בציון באמת נותנים את ההטבה הזאת ואנחנו רוצים לבדוק אותה.
<שאול שרצר: נדמה לי שלבדוק אותה לאורך כמה שנים, היא קיימת מעט מאוד שנים.
<שאול שרצר: נדמה לי שלמען עיקרון הוודאות ולמען תעשיית הסרט הישראלי יהיה זה נכון מאוד מצד הוועדה הזאת לפחות לאשר את הפרוטה הזאת.
ניסן סלומינסקי: ליאת, חלים על זה אותם כללים?
ניסן סלומינסקי: זה עד סוף 2014?
<ליאת גרבר: עד סוף 2015.
<ליאת גרבר: בנושא של הנפט יש עכשיו דיון.
ניסן סלומינסקי: על זה אין דיון?
<ליאת גרבר: זה לא קיים הרבה זמן במתכונת הנוכחית.
<ליאת גרבר: התקנות האלה קיימות מ-1988.
<ליאת גרבר: זה לא אותו מצב.
<ליאת גרבר: שם הייתה ועדה שדנה בזה ב-2009 והמליצה להאריך לתקופה מסוימת שנגמרה בסוף 2013 ואנחנו רוצים לתת לזה הזדמנות נוספת לבחינה.
<חיים אינדיג: הפעם אני מדבר בשם עצמי ולא בשם אף אחד אחר.
<חיים אינדיג: אני גם לא מדבר בגלל העניין המיוחד שלי בענף הסרטים אלא בגלל העניין הגדול שלי בשותפויות הנפט, בשותפויות הנסחרות.
<חיים אינדיג: אני חושב שכדאי להשאיר את התקנות האלה ואת ההטבה הזאת.
<חיים אינדיג: זה שיש כרגע חוסר עניין של ציבור המשקיעים, זה לא אומר כלום כי ברגע שיהיה סרט ישראלי אחד שיצליח ברמה בינלאומית, עלול לקרות מה שקרה עם מירבליס.
<חיים אינדיג: אחרי שמירבליס הצליחה, כולם רצו להשקיע במחקר ופיתוח.
<חיים אינדיג: אני חושב שצריך לתת את ההזדמנות שאחרי הצלחה, אם תהיה, בסרט ישראלי אחד, יהיו הרבה מאוד משקיעים שירצו לבוא ולהשקיע בסרטים באמצעות שותפויות.
ניסן סלומינסקי: אתה לא חושש שזה יסכן את ההשקעות בנפט וגז.
<חיים אינדיג: אני בעד זה שיכירו בשותפויות הנפט באופן פתוח לכל הרוחב, בשותפויות בכלל הנסחרות לכל הרוחב.
ניסן סלומינסקי: לו היו מצליחים לעשות סרטים קצת יותר רציניים וטובים, היו מצליחים.
זהבה גלאון: מה זאת האמירה הזאת?
<שאול שרצר: אני רוצה לתקן את אדוני.
<שאול שרצר: הקולנוע הישראלי נחשב היום בין הראשונים בעולם.
<שאול שרצר: הקולנוע הישראלי נחשב היום בין הטובים בעולם.
זהבה גלאון: לא ראיתי שאתה מדקדק בנפט.
ניסן סלומינסקי: ועוד איך דקדקתי.
זהבה גלאון: ראיתי איך דקדקת.
ניסן סלומינסקי: 18 מיליארד.
זהבה גלאון: נכון, אבל כאן עבור תעשיית הקולנוע זה עולם ומלואו.
זהבה גלאון: לא שאני משתגעת בדרך כלל על הטבות מס אבל בהקשר הזה זה עולם ומלואו.
זהבה גלאון: תעשיית הקולנוע הישראלית היא לתפארת מדינת ישראל.
זהבה גלאון: אתה רוצה שגם הקולנוע יהיה מטעמכם?
זהבה גלאון: הכול מטעמכם.
ניסן סלומינסקי: איך זה קשור?
ניסן סלומינסקי: איך זה מטעמנו?
רוברט אילטוב: מותר לו להגיד את דעתו.
ניסן סלומינסקי: את רואה כמה הציבור מעריך את זה וכמה הוא משקיע.
רוברט אילטוב: את לא חייבת להסכים עם דבריו.
רוברט אילטוב: מותר לו להגיב על מה שאת אומרת.
רוברט אילטוב: אני גם לא מסכים, אבל מותר לו להגיד מה שהוא רוצה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נעלה להצבעה תקנות מס הכנסה (ניכויים מהכנסות משקיעים בסרט ישראלי) (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ד-2014.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון, ואני אומר את זה כהחרגה- - -
יעקב ליצמן: הנושא הראשון זה ממש להתגרות בנו, כי יש אצלו עוד- - -
ניסן סלומינסקי: רק על מקרה אחד בודד, לכן אני אומר.
יעקב ליצמן: להביא אחד, כשהוא שומר אצלו 40 מוסדות תורה ובתי כנסת, והוא לא משחרר את זה, כי עושה סנקציות נגד החרדים, ולהביא אחד כאן זה פשוט התגרות.
יעקב ליצמן: כל כלל, צריך להיות יוצא מן הכלל, אז על זה אני יכול להצביע בעד.
ניסן סלומינסקי: זה שאני אומר.