GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חיים זקס: כשיש הסמכה ספציפית בחוק לשר לקבוע הוראות מסוימות, שזה המקרה שלנו, השר מוסמך לקבוע הוראות בסוגיה הספציפית הזאת, ובאיזה מקרים גם הממונה מוסמכת לתת הוראות באותה סוגיה.
<חיים זקס: העמדה שלנו היתה שיש פסקה (11), נוספה בתקנות החדשות, "הוצאות ישירות נוספות מסוג שאישר הממונה".
<חיים זקס: הפסקה הזאת, חשבנו שהיא בעייתית, משום - - -
קארין אלהרר: באיזו שעה הרביזיה?
ניסן סלומינסקי: 13:50, שיהיה מרווח ביטחון.
<חיים זקס: שוב, חשבנו שההסמכה הספציפית הזאת בפסקה (11) של "הוצאות ישירות נוספות מסוג שאישר הממונה" – חשבנו שזה בעייתי, משום שההסמכה העיקרית של השר היא לקבוע את ההוצאות הישירות, והסמכה נוספת בנושא הליבה, שזה הוצאות ישירות נוספות, אמורה להיות בסמכות של השר.
<חיים זקס: אבל כשאנחנו מגיעים לסמכויות, כשבעצם הן לא הסמכות העיקרית כאן, הסמכות העיקרית היא של השר והוא קובע את ההסדר העיקרי ויש הוראות משלימות בכל מיני נושאים.
<חיים זקס: קודם כול, אנחנו צריכים להבין שההוראות המשלימות האלה של הממונה הן הוראות משלימות שקיימות גם בנוסח הקודם של התקנות, ולכן אנחנו נמצאים לא רק בנוסח הקודם של התקנות, אלא בסמכויות שנמצאות בתקנות של אגף שוק ההון בהקשרים מאוד-מאוד רחבים, רק חשבנו שהצמצום היחיד שצריך להיות במקרה שעל הממונה, מאצילים עליה סמכויות שהן סמכויות גרעיניות של השר.
<חיים זקס: כשלא מדובר בסמכויות גרעיניות של השר, אלה סמכויות משלימות של הוראות שמשלימות את ההוראות השר קבע, חשבנו שמדובר בסמכות שהיא מקובלת והיא תקינה והיא גם מקובלת בתקנות הקיימות.
<אייל לב ארי: רק עוד מילה אחת, בבקשה.
ניסן סלומינסקי: די, זהו.
<אייל לב ארי: עוד מילה אחת בבקשה.
<אייל לב ארי: מדובר כאן בעניין שאי-אפשר לראות בתקנות, וזה שיעור ההוצאה הנוספת שמוטלת על העמיתים.
<אייל לב ארי: אם העניין הגרעיני, הוועדה מאשרת, בין היתר חלק מהעניין הגרעיני שהוועדה החליטה לאשר, בכפוף לרביזיה, זה השיעור של ה-0.25%, הדבר הזה נכון גם לגבי השיעור של ההוצאה במקרה של ניהול תביעה או תובענה.
<אייל לב ארי: גם השיעור הזה צריך להיות דרך הוועדה ולא מתחת לרדאר של הוועדה.
<אייל לב ארי: זה גם חלק מהסמכות של הוועדה לאשר פה.
<חיים זקס: התלבטנו גם בסוגיה הזאת ולדעתי זה קיים בנוסח.
<אייל לב ארי: לא הכחשתי שזה קיים, זה כתוב.
<חיים זקס: זה קיים בנוסח הקודם של התקנות שהוועדה כבר אישרה בעבר.
<חיים זקס: מעבר לזה, חשבנו שיש איזון נכון בגמישות הנדרשת של הפעלת התקנות, וזה שהשר במקרים מסוימים לא יכול לקבוע, והאיזון הזה קיים כשהממונה, שהיא גם הגורם המקצועי וגם הגורם שיודע להפעיל את הסמכות במקרה הספציפי וגם מסוגל להביא בחשבון את כל הנתונים הרלוונטיים – במקרה הזה חשבנו שנכון שהסמכות הזאת תהיה בידיה של הממונה.
ניסן סלומינסקי: נתקדם הלאה.
<ברוך לוברט: החלפת תקנה 3 "3.
<ברוך לוברט: במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: "הוראת שעה 3.
<ברוך לוברט: בתקופה שעד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018) יראו כאילו - (1) בהגדרה ""ניירות ערך" ו"נייר ערך סחיר"" במקום "בתקנה זו" נאמר "בתקנות אלה"; (2) אחרי ההגדרה "נייר ערך לא סחיר" נאמר: ""עמלת ניהול חיצוני" – הוצאה הנובעת מכל אחד מאלה: (1) השקעה של קופת גמל בקרנות השקעה שאינן צד קשור או בקרן השקעה שהיא שותפות שהשותף הכללי בה אינו צד קשור, לרבות באמצעות חשבון המנוהל לקופת הגמל המיועד להשקעה רק בקרנות השקעה (בהגדרה זו – חשבון ההשקעה) או בעד הניהול של חשבון ההשקעה, ובלבד שמנהל חשבון ההשקעה אינו צד קשור; (2) ניהול השקעות של קופת גמל שהיא תשלום למנהל תיקים זר, ובלבד שהתקיימו שני אלה: (א) כל השקעות קופת הגמל המנוהלות בידי מנהל התיקים הזר הן השקעות בנכסים שלא הונפקו במדינת ישראל ואינם נסחרים או מוחזקים בה; (ב) מנהל התיקים אינו צד קשור; (3) ניהול השקעות של קופת גמל שהיא תשלום לבעל רישיון מנהל תיקים, ובלבד שהתקיימו כל אלה: (א) כל השקעות קופת הגמל המנוהלות בידי מנהל התיקים הן השקעות בנכסים שלא הונפקו במדינת ישראל ואינם נסחרים או מוחזקים בה; (ב) 75 אחוזים לפחות מן הנכסים המנוהלים בידי מנהל התיקים לכלל לקוחותיו מושקעים בנכסים שלא הונפקו במדינת ישראל ואינם נסחרים או מוחזקים בה; (ג) מנהל התיקים אינו צד קשור; (4) השקעה של קופת גמל בקרן או בקרן חוץ (בפסקה זו – הקרן) שהיא תשלום למנהל הקרן או לקרן, ובלבד שהתקיימו שני אלה: (א) 75 אחוזים לפחות מנכסי הקרן מושקעים בנכסים שלא הונפקו במדינת ישראל ואינם נסחרים או מוחזקים בה; (ב) מנהל הקרן אינו צד קשור; (5) השקעה של קופת גמל בתעודת סל כפי שיורה הממונה ובלבד שמנפיק התעודה אינו צד קשור ושהתקיים אחד מאלה: (א) 75 אחוזים לפחות מהתחייבות החשיפה של התעודה תהיה לנכסים שלא הונפקו במדינת ישראל ואינם נסחרים או מוחזקים בה; (ב) 75 אחוזים לפחות מהתחייבות החשיפה של התעודה תהיה לנכסים שהונפקו במדינת ישראל לפי מדדים שעליהם יורה הממונה ובתנאים שיורה; לעניין הגדרה זו – "בעל רישיון", "מנהל תיקים" ו"ניהול תיקי השקעות"
<ברוך לוברט: – כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995; "מנהל תיקים זר" – מי שרשאי לעסוק בניהול תיקי השקעות במדינה מחוץ לישראל לפי הדין החל באותה מדינה ואינו בעל רישיון מנהל תיקים; "קרן" ו"קרן חוץ" – כהגדרתן בחוק השקעות משותפות בנאמנות; "תעודת סל" – כהגדרתה בתקנון הבורסה, כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968;".
<ברוך לוברט: התקנה הזאת למעשה זאת הוראת השעה שאנחנו קובעים בה שעד 31 בדצמבר 2018 אנחנו מגדירים את עמלת הניהול החיצוני כפי שהיא מוגדרת היום בהוראת השעה, שהיא כוללת גם השקעה בקרנות השקעה, גם בארץ וגם בחו"ל וגם ניהול תיקים זר או קרנות נאמנות מחוץ לישראל.
<ברוך לוברט: לגבי תעודות סל עשינו שינוי ואנחנו מאפשרים גם תעודות סל לגבי נכסים שהונפקו במדינת ישראל, אבל אנחנו קובעים שזה יהיה לפי מדדים שעליהם יורה הממונה ובתנאים שיורה.
<אייל לב ארי: לנו יש יותר הערות סמנטיות לגבי הנוסח, שנעביר אותן.
<אייל לב ארי: מילים פה, מילים שם.
<אייל לב ארי: במקום "ל" – "בעבור".
<אייל לב ארי: חבל להטריח את הוועדה בעניין זה.
בועז טופורובסקי: הערות מהותיות.
<נתי שילה: אני רוצה לחזור על ההערה שהיתה לי קודם בכללי, לגבי סעיף קטן (5)(ב), שמתייחס ל-75% לפחות מהתחייבות החשיפה של התעודה תהיה לנכסים שהונפקו למדינת ישראל לפי מדדים שעליהם יורה הממונה בתנאים שיורה".
<נתי שילה: מדדים זה מדדים על חברות שנסחרות בבורסה.
<נתי שילה: הייתי שמח אם היתה חוזרת כאן המחויבות שמדדים על חברות קטנות ובינוניות כמו חברות היתר או חברות הביומד או חברות היי-טק, אם תהיינה, שזה יחול עליהן, שהן לא יוחרגו מהעניין.
בועז טופורובסקי: דורית, זה רלוונטי גם לכאן, נכון?
<דורית סלינגר: כן, אבל אישרנו "כפי שיורה הממונה".
<דורית סלינגר: זה יהיה באמצעות חוזר ולא באמצעות תקנות.
בועז טופורובסקי: בסדר, היא אשררה את זה.
<אייל לב ארי: שימו לב שתקנת משנה (ב) היא הוראה חדשה בהוראת השעה.
<אייל לב ארי: לראשונה מאפשרים כהוצאה ישירה השקעה בקופת גמל ש-75% מההתחייבויות - - -
<דורית סלינגר: בלי להעלות את התקרה, נכון.
בועז טופורובסקי: (3).
<ברוך לוברט: "(3).
<ברוך לוברט: בתקנה 2 – (1) האמור בה סומן (א) ובסופה נאמר: "(9) עמלות ניהול חיצוני; (10) הוצאה הנובעת ממתן משכנתה לפי מגבלות שעליהם יורה הממונה;" – את פסקה (11) אנחנו מבטלים, לכן אני לא קורא – "(2) אחרי תקנת משנה (א) נאמר:
<ברוך לוברט: " – זאת ההוראה שלמעשה מקבעת את המגבלה של 0.25% – ""(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), סך כל ההוצאות הישירות לפי פסקאות (3), (9), (10)" – (11) פה בהתאמה מתבטלת – "בתקנת משנה (א), למעט הוצאות הנובעות ממתן הלוואה או מהשקעה במניות לא סחירות למימון פרויקטים לתשתיות, לא יעלה על 0.25 אחוז מסך כל השווי המשוערך של נכסי קופת הגמל בתום שנת הכספים שחלפה, ולגבי קופת גמל חדשה שאושרה במהלך שנת כספים, לא יעלה סך כל ההוצאות הישירות בשנת הכספים הראשונה שבה אושרה הקופה, על השיעור האמור מסך כל השווי המשוערך של נכסי הקופה בתום הרבעון הראשון שחלף מהמועד שאושרה.
<ברוך לוברט: " – זאת המגבלה שקובעת את ה-0.25%.
<ברוך לוברט: אנחנו למעשה לוקחים את השווי המשוערך של הנכסים בשנה, בתום שנת הכספים שחלפה.
<ברוך לוברט: זאת למעשה המחסנית שלנו.
<ברוך לוברט: אנחנו לוקחים ממנה 0.25%, ואלו ההוצאות שהגוף המוסדי יכול להוציא בשנה שלאחר מכן – "(ג) הוראות תקנת משנה (ב) לא יחולו על הוצאות ישירות" - - -
<אייל לב ארי: יש הערה לנוסח הזה.
<גיל רווה: רק הערה קצרה.
<גיל רווה: הקבוצה של השקעה בניירות ערך לא סחירים בתשתיות היא קבוצה ריקה, משום שהגופים האלה לרוב משקיעים דרך שותפויות, והחריג שנתתם - - -
<דורית סלינגר: במה?
<גיל רווה: דרך שותפויות.
<דורית סלינגר: בתשתיות?
<דורית סלינגר: לא נכון.
<גיל רווה: בתשתיות.
<דורית סלינגר: ממש לא נכון.
<גיל רווה: מי עושה את ההשקעות האלה?
<דורית סלינגר: אני מכירה את ההלוואות האלה מקשר ישיר.
<גיל רווה: הדוגמה הבולטת ביותר בישראל – כביש 6.
<גיל רווה: 1.5 מיליארד נכנסו דרך שותפות.
<דורית סלינגר: ויש כאלה שנכנסו כהלוואה ישירה.
<דורית סלינגר: לזאת היתה הכוונה, לא לקרנות.
<גיל רווה: גם ב"אקוויטי" הם לא משקיעים באופן ישיר, אלא תמיד בהתארגנות.
<גיל רווה: גם ב"דוראד" – בכל הפרויקטים הקיימים היום בתשתיות ההשקעה היא דרך שותפויות.
<גיל רווה: אין בעיה, הקבוצה היא ריקה.
<גיל רווה: את יכולה לא להסכים.
<דורית סלינגר: לדעתי היא לא ריקה, והכוונה היתה בדיוק כמו שהיא כתובה.
<דורית סלינגר: הכוונה היתה להלוואות שבהן אתה לוקח מומחה טכני, עורך-דין.
<דורית סלינגר: לא היתה הכוונה לפרייבט אקוויטי שמשקיע בתשתית.
<דורית סלינגר: פרייבט אקוויטי הוא בקבוצת הפרייבט אקוויטי, ובדיוק לזאת היתה הכוונה, לא לסרס אותה בבקשה.
<גיל רווה: נהפוך הוא, אני רק מנסה לתת לה תוכן.
<גיל רווה: במצב הקיים, בהשקעות הגדולות שנעשו, במכירות הגדולות שנעשו, תמיד היה גורם מארגן.
<דורית סלינגר: אני לא מקבלת את זה.
ניסן סלומינסקי: מקסימום זו קבוצה ריקה.
ניסן סלומינסקי: היא טוענת שזו לא קבוצה ריקה.
<ברוך לוברט: "(ג) הוראות תקנת משנה (ב) לא יחולו על הוצאות ישירות בשל ביצוע עסקאות בנכסי קופת גמל שהיא אחת מאלה: (1) קרן ותיקה שמונה לה מנהל מיוחד לפי סעיף 78ד לחוק הפיקוח על הביטוח; (2) קופת גמל חדשה או מסלול השקעה חדש בקופת גמל מסלולית שאינו מסלול ברירת המחדל, שעליהם יורה הממונה ובתנאים שיורה, לרבות בדבר חובות גילוי לעמיתי הקופה או המסלול, לפי העניין.
<ברוך לוברט: " אני אקרא רק את ההגדרות ואני אסביר.
<ברוך לוברט: "(ד) בתקנה זו – "מניה לא סחירה" – מניה שאינה רשומה למסחר בבורסה, בבורסת חוץ או בשוק מוסדר כהגדרתם בתקנות ההשקעה; "מסלול ברירת מחדל" – המסלול שלפי תקנון קופת הגמל המסלולית הוא מסלול ההשקעה שבו ינוהלו הכספים כל עוד לא נבחר מסלול השקעה אחר, ובהעדר מסלול כאמור – המסלול שבו מנוהל החלק הגדול ביותר של הכספים בקופה.
<ברוך לוברט: "." בתקנת משנה (ג) אנחנו למעשה מחריגים מהמגבלה של ההוצאות הישירות גם קרן ותיקה, שזה למעשה קרן של זכויות, שבה ממילא ההוצאות שבפועל הן ההוצאות שהעמיתים משלמים, ולכן אין הבדל האם נכניס אותה לתוך המגבלה או שהיא תהיה מחוץ למגבלה.
<ברוך לוברט: דבר שני, פסקה שנייה זה למעשה קופת גמל חדשה או מסלול השקעה חדש שאנחנו מאפשרים את ההחרגה שלו, בתנאי שלא מדובר במסלול ברירת מחדל, וגם כשמדובר במסלול חדש ובקופה חדשה, כדי להכריח את הקופה לייצר פה איזו קבלה של הסכמה, אם אפשר לקרוא לזה כך, כדי שעמית ידע בוודאות שהוא נמצא בקופה שלמעשה ההוצאות בה הן לא מוגבלות.
<ברוך לוברט: כמובן שהממונה יורה פה עוד חובות גילוי לוודא שכך יהיה.
<אייל לב ארי: מה ההערכה שלכם, אם יהיה מסלול כזה, כמה יכולה להיות הגבייה מעל 0.25% אם בכלל?
<דורית סלינגר: זאת לא השאלה, לדעתי.
<דורית סלינגר: תשאל אותי איזה תנאים אני אאשר להורות.
<דורית סלינגר: למשל, אם יבואו בדמי ניהול של 0.30%, יגידו: אנחנו גובים רק 0.30%, תבחר לך את המנהל הכי נהדר, אבל זה בלי מגבלה, יכול להיות שנשקול את המסלול הזה.
<דורית סלינגר: זאת אפשרות של גמישות למסלול חדש, שהוא לא המסלול הנפוץ, שמי שנכנס אליו מודע בדיוק למה הוא נכנס ושדמי הניהול בו הם לא דמי הניהול בתקרה שקיימת היום.
<אייל לב ארי: השאלה איך זה ישפיע בסוף על החיסכון של החוסכים אחרי האישור של המסלול החדש.
<דורית סלינגר: בעיני אלה חוסכים שבידיעה ברורה יודעים שזה יוצא לניהול של אחרים, וששם אין מגבלה ודמי הניהול שם צריכים להיות בהתאם, של 0.30%-0.20%.
<אייל לב ארי: לגבי הגילוי – אין לנו מחלוקת שיהיה גילוי.
<דורית סלינגר: זה לא רק גילוי, זה קבלה.
<אייל לב ארי: אני יודע.
<אייל לב ארי: חלק מהקבלה זה גם גילוי.
<אייל לב ארי: כדי שאני אקבל, אני צריך להיות מודע בדיוק לתנאים.
<אייל לב ארי: בין היתר, אם יש עמלת ניהול חיצוני, מה השיעור שלה.
<אייל לב ארי: השאלה כבר מתקדמת הלאה, כשמציעים למישהו שרוצה להצטרף לקופה, אומרים לו: תשמע, זה מסלול ברירת המחדל, התנאים שלנו הם א', ב', ג', ד', אבל יש לנו עוד מסלול והוא אושר כדין, שהוא מסלול מיוחד, ושם עמלת הניהול החיצוני היא כך וכך ואנחנו מציעים לך תשואות שיכולות להיות יותר טובות, ואולי מסלול ברירת המחדל יוצג כמסלול השקעה אולי קצת בינוני.
<דורית סלינגר: אז הוא לא יהיה ברירת המחדל, כי עיקר הכספים שם.
<דורית סלינגר: רווח זה לא סתם ברירת מחדל, עיקר הכספים המנוהלים באפיק הזה.
<דורית סלינגר: החשש שלך זה אם האפיק הזה יהפוך להיות עוקף המסלולים.
<אייל לב ארי: הוא יכול להיות - -
<דורית סלינגר: הוא לא יכול להיות.
<אייל לב ארי: - - גם עוקף וגם לשלם.
<דורית סלינגר: אני חושבת שזה לא יכול להיות, כי זה תחת הוראות שלנו.
<דורית סלינגר: אנחנו לא ניצור את המסלול הזה.
<דורית סלינגר: אם יבוא גוף ויבקש אישור למסלול שכמו שאמרתי הוא בולט במה שהוא מציע, יכול להיות שנשקול לאשר את זה.
<דורית סלינגר: זה לא חובה או משהו בדומה לזה.
<דורית סלינגר: בעיני, אם זה לא יהיה מסלול שיבטיח דמי ניהול – לא הוצאות ישירות – מינימלי, הוא לא יקבל אישור, לכן אני לא רואה בזה מסלול עוקף.
<ברוך לוברט: תקנה 4 – תחילה והוראת מעבר.
<ברוך לוברט: זו התקנה שהתחלנו לדבר עליה קודם.
<ברוך לוברט: "4.
<ברוך לוברט: תחילתן של תקנות אלה ביום א' בניסן התשע"ד (1 באפריל 2014) (בתקנה זו – יום התחילה) ואולם – בשנת 2014 – עלה שיעורן של הוצאות ישירות בשל עסקאות שבוצעו לפני יום התחילה, על השיעור שנקבע בתקנה 2(ב) כנוסחה בתקנה 3 לתקנות אלה (בתקנה זו – שיעור המגבלה), ניתן יהיה להמשיך ולגבות הוצאות בשל עסקאות אלה ואולם לא ניתן יהיה לגבות הוצאות ישירות בשל עסקאות אחרות.
ניסן סלומינסקי: זה שומר על היציבות, אני מבין.
<ברוך לוברט: זו למעשה ההוראה שאומרת שבשנה הנוכחית, שנת 2014, למעשה כל ההשקעות הקיימות לא ייפגעו, וגוף שעולה עם ההשקעות הקיימות על המגבלה המותרת, יוכל להמשיך ולהישאר עם אותן השקעות.
<אייל לב ארי: המשמעות היא שב-2015, אם הוא עולה - - -
<ברוך לוברט: שנייה.
<ברוך לוברט: אז אני אשלים את פסקה (ב), ואז אני אסביר.
<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ב) אנחנו באמת משנים, במקום "בשנים 2015 עד 2018", אז סעיף קטן (ב) יתחיל החל משנת 2015.
<ברוך לוברט: "(ב) בשנים 2015 עד 2018 – עלה שיעורן של הוצאות ישירות, לפי פסקה (1) להגדרה "עמלת ניהול חיצוני" כנוסחה בתקנה 3 לתקנות אלה או לפי תקנה 2(3) לתקנות העיקריות, בשל עסקאות שבוצעו לפני יום התחילה, על שיעור המגבלה, ניתן יהיה להמשיך ולגבות הוצאות בשל עסקאות אלה ואולם לא ניתן יהיה לגבות הוצאות ישירות בשל עסקאות אחרות.
<ברוך לוברט: " אם קוראים את שתי המגבלות האלה יחד, למעשה בשנת 2014 יוכלו הגופים להישאר עם כל ההשקעות שלהם, גם הסחירות וגם אלה שאינן סחירות, והחל משנת 2015, ככל שההשקעות עלו על שיעור המגבלה בגין השקעות שהן לא סחירות, הם יוכלו להישאר אתן, אבל ככל שהעלייה מעל ה-0.25% תהיה בגין השקעות סחירות, הציפייה היא שהם יתארגנו וייפטרו מהן כדי לעמוד במגבלה.
ניסן סלומינסקי: פה יש לנו בקשה לקצר בשנה.
ניסן סלומינסקי: הוראת השעה תהיה לארבע שנים, והדיון יהיה אחרי שלוש שנים.
ניסן סלומינסקי: כלומר, אם יורידו, שלכל הגופים תהיה שנה להתארגנות.
<דורית סלינגר: התארגנות יש בכל מקרה בהוראות המעבר.
<דורית סלינגר: אין לי בעיה של ארבע שנים.
<דורית סלינגר: ההתארגנות היא כבר קבועה בהוראות המעבר.
ניסן סלומינסקי: מהי?
<דורית סלינגר: בתקופת המעבר, גם אם אתה מחליט אחרת, מה שעשית עד לנקודת זמן בלא סחיר, הוא נשאר קיים, כי אמרתי שזה התחייבויות.
ניסן סלומינסקי: שהשוק ידע להתארגן.
ניסן סלומינסקי: א', נרצה לקצר לארבע שנים, את הוראת המעבר, ו-ב', אנחנו רוצים בכל מקרה שנבחן את זה.
ניסן סלומינסקי: אחרי שלוש שנים יתקיים כאן דיון שנבחן את כל הדברים האלה.
<דורית סלינגר: אתה עושה הוראת שעה לשלוש שנים.
ניסן סלומינסקי: מה שיקרה - - -
פנינה תמנו: שנה שיוכלו להיערך בהתאם.
ניסן סלומינסקי: שנה שיוכלו להיערך.
ניסן סלומינסקי: שלא ייפול על מישהו שפתאום מעכשיו יש שינוי.
ניסן סלומינסקי: תהיה לו שנה להתארגנות.
ניסן סלומינסקי: קודם כול, נשנה את התאריך שבמקום ב-31 בדצמבר 2018 יהיה 2017.
ניסן סלומינסקי: איפה בא לידי ביטוי שתהיה התראה של שנה מראש אם ירצו?
ניסן סלומינסקי: דיווח זה משהו אחר.
ניסן סלומינסקי: מה שיקרה שבסוף 2016, נניח, יהיה הדיון, ואם ירצו לעשות שינוי, יחליטו אז והוא יחול רק שנה לאחר מכן, כדי לתת לכל הגופים את האפשרות להתארגן, לא שאתה מחליט עכשיו וממחר זה כבר פועל.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה שזה יבוא לידי ביטוי.
ניסן סלומינסקי: אתה תנסח את זה?
ניסן סלומינסקי: אתה חייב עכשיו או שאתה יכול לנסח אחר-כך?
ניסן סלומינסקי: ברוך ואתם תנסחו.
<אייל לב ארי: בסדר.
<אייל לב ארי: אני אנסח את זה.
<ברוך לוברט: אנחנו מכירים הוראות שעה, הוראות שעה מוגבלות לתקופות.
<ברוך לוברט: הוראת השעה תוגבל עד לסוף 2017.
ניסן סלומינסקי: זה כן, אבל בתום 2016, אם יש מגמות או משהו, אז יהיה הדיון, ומה שיוחלט יחול רק בסוף הוראת השעה, אבל לגופים תהיה אפשרות של שנה לדעת מה הולך להיות.
ניסן סלומינסקי: לא שיחליטו מעכשיו לעכשיו.
<דורית סלינגר: שלוש שנים.
ניסן סלומינסקי: שנתיים אני אעשה.
<דורית סלינגר: בפועל זה שלוש שנים.
<דורית סלינגר: תתקן אותי, אם אני טועה.
<דורית סלינגר: איך לא?
ניסן סלומינסקי: שוב, נניח את רוצה להוריד את זה, יורידו את זה - - -
<דורית סלינגר: ברור לך שבשנה הרביעית כבר יתנהגו לפי ההחלטה של השנה השלישית.
ניסן סלומינסקי: הם יביאו בחשבון.
ניסן סלומינסקי: כל אחד יוכל, אבל הוא לא חייב.
ניסן סלומינסקי: הוא לא חייב לעשות את זה, אבל הוא יביא את זה בחשבון.
ניסן סלומינסקי: לעומת זאת, אם לא תעשי כך, בסוף 2017 את דנה, מחליטה להוריד, ומאותו רגע זה מחייב.
<דורית סלינגר: יש לי הוראת מעבר, גם היום יש לך הוראת מעבר.
<דורית סלינגר: הוראת המעבר אומרת שההשקעות שנעשו, לכאורה זה יהיה עד 31 בדצמבר 2017, לא תהיה בהן - - -
ניסן סלומינסקי: אם הוא רוצה להתחיל לקנות או לשנות, אני רוצה שתהיה לו התראה מראש.
<דורית סלינגר: בפועל זו הוראת שעה לשלוש שנים, כך אני מבינה את זה.
ניסן סלומינסקי: הוראת שעה לארבע שנים – רק אם ירצו לעשות איזה שינוי, תהיה התראה של שנה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שלא ירצו, יכול להיות שמשהו אחר.
<ברוך לוברט: עוד פעם, אפשר להגביל את הוראת השעה לשלוש שנים או לארבע שנים.
<ברוך לוברט: הוראת דיווח שתיקבע בתקנות.
<אייל לב ארי: לא מדברים על דיווח.
ניסן סלומינסקי: לא, אני לא מדבר על דיווח כרגע.
<ברוך לוברט: אם דורית תהיה מוכנה להודיע משהו לפרוטוקול, אנחנו - - -
ניסן סלומינסקי: אני לא מדבר על דיווח.
ניסן סלומינסקי: עוד מעט נדבר על דיווח.
<ברוך לוברט: כשאנחנו נגיע - - -
ניסן סלומינסקי: ברוך, אני אגיע עוד מעט.
<ברוך לוברט: לא לדיווח.
ניסן סלומינסקי: כרגע אני לא מדבר על הדיווח.
ניסן סלומינסקי: אני מדבר על הוראת שעה לארבע שנים.
ניסן סלומינסקי: בתום שלוש שנים, אם רוצים לעשות משהו, יצטרכו להחליט על זה בתום שלוש השנים, כדי שהגופים ידעו שיש להם עכשיו שנה להתארגנות.
ניסן סלומינסקי: לא שאתה מודיע בסוף ארבע השנים שאנחנו מורידים, לדוגמה.
<ברוך לוברט: מה שאני מציע שאולי נתחייב בפני הוועדה להגיע איזה תקופה לפני סוף שלוש השנים או הארבע שנים, חצי שנה מראש.
ניסן סלומינסקי: עוד פעם, אתה לא קולט אותי.
<ברוך לוברט: אני קולט, אבל אני לא מכיר הוראה כזאת.
<אייל לב ארי: הכוונה כאן היא לא בנושא הדיווח.
<ברוך לוברט: הבנתי.
<אייל לב ארי: מה שהיושב-ראש הציע פה בתקנות, שבשנת 2016 תבחן הממונה כבר שנה לפני פקיעת הוראת השעה אם בכלל יש כוונה להאריך את הוראת השעה, לשנות אותה, לבטל אותה, להתחיל את המהלך שנה לפני, כדי שהגופים, החברות המנהלות, קופות הגמל, כבר ייכנסו למהלך של היערכות אפשרית לשינוי.
ניסן סלומינסקי: כלומר, אם לא יחליטו אז, עד סוף השנה הרביעית אי-אפשר יהיה לעשות שינוי.
ניסן סלומינסקי: אם יעשו שינוי, זה כבר יהיה על השנה החמישית.
<ברוך לוברט: עוד פעם אני אומר, אני מנסה להבין מה התכלית.
ניסן סלומינסקי: התכלית היא שאם רוצים לעשות שינוי, שהשוק ידע שנה מראש.
<ברוך לוברט: כל פעם שאנחנו מגיעים להאריך הוראת שעה, אנחנו בוחנים את זה ונותנים את הפתרון, ולכן אני אומר - - -
<דורית סלינגר: הוא רוצה שתבחן שנה מראש.
<ברוך לוברט: לכן אני אומר לקבוע את זה כהוראה בתקנות, אני לא מכיר הוראה כזאת ואני לא מכיר סמכות כזאת.
<ברוך לוברט: זה דומה לדיווח.
ניסן סלומינסקי: איך עושים שיהיה ברור שזה כך?
<ברוך לוברט: לכן אני מציע שנודיע שנגיע חצי שנה לפני - - -
<דורית סלינגר: שנה.
ניסן סלומינסקי: אני מדבר על שנה.
<ברוך לוברט: הממונה תודיע לפרוטוקול שנגיע שנה לפני עם איזו הסדרה ונציע אותה.
ניסן סלומינסקי: המשמעות היא שאם בסוף 2016 לא יהיה שום שינוי, אז עד 2017 לא יהיה שום שינוי.
ניסן סלומינסקי: אם ירצו לעשות שינוי, זה כבר יחול על 2018.
ניסן סלומינסקי: אתה מבין את המשמעות?
ניסן סלומינסקי: זה לא רק דיווח.
<דורית סלינגר: אני מתחייבת לפרוטוקול שאני אדון בנושא של ההוראה שנה לפני תומה ואגיע אליכם לדווח.
ניסן סלומינסקי: עוד נושא זה נושא הדיווח.
ניסן סלומינסקי: אני מודע לזה שלא נהוג להכניס את נושא הדיווח.
ניסן סלומינסקי: אני אבל רוצה שהממונה תודיע לפרוטוקול שבסוף כל שנה - - -
סתיו שפיר: מה זה לא נהוג?
ניסן סלומינסקי: תנו לי שנייה, חבר'ה.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לעשות הכול בהבנה, הרי כולם רוצים אותו דבר פה.
סתיו שפיר: אני אשמח לשמוע שוב את עמדתו של היועץ המשפטי.
ניסן סלומינסקי: שנייה, אני אתן לו.
ניסן סלומינסקי: אני אומר קודם כול מה אני מבקש.
ניסן סלומינסקי: בכל שנה, בתום שנה, תבוא הממונה ותדווח לנו מה קרה בשוק, שיהיה דיווח.
ניסן סלומינסקי: אני לא אכתוב בפנים.
<דורית סלינגר: אני מצהירה לפרוטוקול שאני אבוא בכל סוף שנה ואדווח על ההתפתחויות של ההוצאות הישירות, כי זה חלק מהעבודה שלי.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שזה מספיק מכובד.
סתיו שפיר: לא משנה כמה הצהרות לפרוטוקול היו פה שלא מכבדים אותן חמש דקות אחר-כך.
<דורית סלינגר: - - -
סתיו שפיר: לא את, חלילה.
סתיו שפיר: הבעיה עם יושב-ראש הוועדה.
ניסן סלומינסקי: לא היתה הצהרה לפרוטוקול של רגולטור - - -
סתיו שפיר: היתה הצהרה לפרוטוקול לפני שבוע של יש עתיד שהם לא יאפשרו העברות כספים בלי שקיפות, היום זה נשכח.
זבולון כלפה: מה זה הצהרה לפרוטוקול - - -
סתיו שפיר: זה היה בפרוטוקול, מה לעשות.
זבולון כלפה: זה לא היה מדויק מה שאמרת כרגע.
זבולון כלפה: הוא יושב פה, תשאלי אותו מה הוא אמר.
סתיו שפיר: תקרא בפרוטוקול.
זבולון כלפה: די, עזבי.
ניסן סלומינסקי: אני מציע - - -
סתיו שפיר: למה לא להכניס את זה בתקנות?
ניסן סלומינסקי: אני הצעתי, כי לא מקובל בשוק ההון, ובסך הכול - - -
סתיו שפיר: אפשר לשמוע את היועץ המשפטי על זה?
ניסן סלומינסקי: אני אתן גם לו.
ניסן סלומינסקי: העניין לא מקובל.
ניסן סלומינסקי: סך-הכול אנחנו עובדים בתיאום וביחד ואנחנו רוצים לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: אייל, רצית להגיד משהו?
<אייל לב ארי: אנחנו סבורים שגם בגלל חדשנותה במידה מסוימת של הוראת השעה הזאת, קביעת התקרה, גם לאור אורכה של הוראת השעה - - -
ניסן סלומינסקי: היא כבר התקצרה.
<אייל לב ארי: היא קוצרה בשנה, אבל חדשנותה לא השתנתה.
<אייל לב ארי: לגבי מידת ההשפעה על השוק ביחס לחוסכים, ביחס לחברות, חשבנו שיהיה נכון במקרה הזה לקבוע בתקנות חובת דיווח שנתית לוועדה מאת הממונה.
<אייל לב ארי: הדבר הזה קיים בתקנות חובות דיווח לוועדות.
<אייל לב ארי: בחיפוש שעשיתי מצאתי לא מעט תקנות, דווקא באיכות הסביבה לוועדת הפנים - - -
סתיו שפיר: ניסן, חשוב שתשמע את זה.
ניסן סלומינסקי: אני שומע את זה, אני רק רוצה שאם יש מישהו לרביזיה, גם מהאופוזיציה, שייכנס.
סתיו שפיר: נאמר פה שאפשר להכניס את חובת הדיווח.
<אייל לב ארי: זה קיים בתקנות.
סתיו שפיר: הוא לא סיים לדבר.
<אייל לב ארי: בנושא הזה אנחנו סבורים שנכון יהיה לקבוע את חובת הדיווח הזאת בתקנות.
<אייל לב ארי: זה לא דבר שהוא זר בחקיקת משנה.
סתיו שפיר: אפשר לשלב את זה בבקשה בתקנות?
ניסן סלומינסקי: אני תיכף אגיד.
<ברוך לוברט: רציתי להתייחס לגבי חובת הדיווח.
<ברוך לוברט: העמדה המשפטית שלנו שהתקנות מותקנות על-ידי שר האוצר מכוח סעיפי ההסמכה שיש לו בחוק.
<ברוך לוברט: החוק לא מסמיך את שר האוצר לקבוע הוראות דיווח לוועדת הכספים, ולכן אין אפשרות לקבוע הוראות דיווח במסגרת תקנות משנה.
<ברוך לוברט: יש אפשרות בחקיקה ראשית.
<ברוך לוברט: אין אפשרות, אלא אם יש סעיף הסמכה.
<ברוך לוברט: התקנות שדיבר עליהן אייל הן תקנות דיווח שהסעיף המסמיך מאפשר לשר המתקין אותן לקבוע הוראות דיווח.
<ברוך לוברט: אצלנו בסעיף המסמיך לשר האוצר אין סמכות לקבוע הוראות דיווח, ולכן אין אפשרות מבחינה משפטית לקבוע הוראות כאלה בתקנות, ולכן אנחנו מציעים להסתפק בהצהרה של הממונה על שוק ההון.
סתיו שפיר: אם יש פה סתירה, אפשר לפנות ליועץ המשפטי לכנסת?
ניסן סלומינסקי: קודם כול, מאחר שהזמן של הרביזיה כבר עבר וביקשתי שיקראו לכל מי ששייך לאופוזיציה אם הוא רוצה לבוא, קודם כול, נדבר לגבי הרביזיה.
ניסן סלומינסקי: היתה רביזיה לגבי ההצבעה שלנו בנושא של שיעור התקרה.
סתיו שפיר: חברי האופוזיציה לא נמצאים פה.
ניסן סלומינסקי: גם הודענו, אבל גם ביקשתי שיקראו להם.
ניסן סלומינסקי: נתתי עשר דקות לקרוא להם.
ניסן סלומינסקי: אם את רוצה, את יכולה להזעיק אותם.
ניסן סלומינסקי: אני מוכן לחכות עוד דקה.
סתיו שפיר: תחכה בבקשה.
עפר שלח: בחייך, אני צריך ללכת.
עפר שלח: הרביזיה היתה לפני רבע שנה.
חמד עמאר: קובעים זמנים.
עפר שלח: קראו להם, הם לא באו.
עפר שלח: מה זה גן הילדים הזה?
ניסן סלומינסקי: חצי דקה, חבר'ה.
פנינה תמנו: יש פה תקנון.
ניסן סלומינסקי: חצי דקה, שלא יגיד מישהו אחר-כך שחטפנו לו.
עפר שלח: יגיד, אל תדאג.
עפר שלח: יש לוח-זמנים.
עפר שלח: יושבים פה אנשים מבוגרים.
עפר שלח: יש לוח-זמנים, באים, מצביעים, נגמר.
ניסן סלומינסקי: קודם כול, לגבי הרביזיה.
ניסן סלומינסקי: מי נגד הרביזיה, ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: בעד הרביזיה – 1
ניסן סלומינסקי: לגבי התקנות עצמן.
ניסן סלומינסקי: קראנו את התקנות ואני רוצה שנאשר.
ניסן סלומינסקי: קודם כול, עשינו שינוי בתקנה בנושא של הזמן.
ניסן סלומינסקי: הוראת השעה תהיה, כפי שאמרנו כאן, לארבע שנים, הממונה הודיעה שבתום שלוש שנים, היא תופיע בוועדה כדי להגיד אם יהיו שינויים או לא.
ניסן סלומינסקי: בכל מקרה, הם יחולו רק אחרי זה.
ניסן סלומינסקי: תנסחו את זה אחר-כך איך שאתם רוצים.
ניסן סלומינסקי: היתה כאן הודעה מפורשת לוועדה.
ניסן סלומינסקי: דבר שני, לגבי הנושא של דיווח.
ניסן סלומינסקי: יש כאן מחלוקת אם אפשר להכניס את זה או לא.
ניסן סלומינסקי: אני מציע בלי קשר למחלוקת - - -
סתיו שפיר: אפשר לברר את המחלוקת.
ניסן סלומינסקי: גם אם אייל צודק, אני מציע ואני חושב שכך אפשר לעבוד, שברגע שהממונה מודיעה לפרוטוקול שבסוף כל שנה היא תבוא לוועדה ותדווח מה קורה בשוק ההון, מהבחינה הזאת אני חושב שאפשר להסתפק בזה, ולא להכניס פנימה לתקנות, אם זה כן חוקי או לא חוקי.
סתיו שפיר: למה לא נברר ונכניס את זה בתקנות?
ניסן סלומינסקי: אפילו אם אייל צודק, אני מציע להסתפק בזה.
סתיו שפיר: אני לא שומעת מה אייל אומר.
סתיו שפיר: למה אי-אפשר?
ניסן סלומינסקי: הם יבואו בכל שנה, ואנחנו גם נוודא את זה.
סתיו שפיר: אפשר לשמוע מה אייל אומר, בבקשה?
<אייל לב ארי: נושא הדיווח הוא נושא שמבחינת הוועדה הוא מהותי ומבחינת החוק לי אישית הוא נראה טכני.
<אייל לב ארי: אני צריך לבדוק את זה, אבל אילו היתה בתקנות של הגנת הסביבה הסמכה מפורשת לעניין דיווח לוועדה, לא היה צריך לקבוע את זה בתקנות, ועובדה שזה נקבע בתקנות.