GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחמד טיבי: "נמצא כי למשרד התמ"ת" – שכיום הוא משרד הכלכלה – "אין תוכניות עבודה רב-שנתיות וממילא אין לו תוכניות עבודה שנתיות הנגזרות מהן לפיתוח אזורי תעשייה ביישובים נצרת, כיסרה, סמיה ופקיעין, ובכלל זה לא הגדיר לוחות זמנים לפיתוח אזורי התעשייה ולשיווקם ולא קבע מה הם המקורות התקציביים הדרושים לשם כך.
אחמד טיבי: בהיעדר תוכניות עבודה החל משרד התמ"ת בעבודות הפיתוח באזורי תעשייה אלו בשלבים, על-פי מידת הזמינות של התקציבים שהוקמו לעבודות ועל-פי קצב התקדמות האישורים השונים הנדרשים בעניין זה, בלי שהתחייב התחייבות ברורה למועד סיום העבודות".
<ינון אלרועי: מאחר והיתה לי הזכות לשוחח ולהסביר את עמדתנו על דוח זה לוועדה לענייני ביקורת המדינה, אני חושב שמבקר המדינה תמיד צודק בכל מה שהוא אומר, זה הנחת המוצא, רק שבמקרה הזה החלטת הממשלה היא תוכנית העבודה הרב-שנתית.
<ינון אלרועי: אז להגיד שאין תוכנית עבודה רב-שנתית – אני חושב שבמקרה הספציפי הזה זה טיפה לא מדויק.
<ינון אלרועי: תוכנית 1539 מגדירה בדיוק את היעדים בכל אזור תעשייה ובכל יישוב.
<ינון אלרועי: מזה אני גוזר מה המשימות שיש עליי לעשות, מזה אני גוזר את התקצוב הרב-שנתי ואת התקציב השנתי.
משה גפני: החלטת הממשלה היא קביעת מדיניות מפורטת, אבל מבקר המדינה מדבר על מה שעושים בפועל.
משה גפני: בפועל התוכנית הרב-שנתית לא קיימת.
משה גפני: החלטת הממשלה היא לא תוכנית רב-שנתית.
עיסאווי פריג': אני מציע, אדוני היושב-ראש, שוועדת המשנה תצא לסיורים ביישובים, סיורי שטח שאליהם נלך כולנו.
אחמד טיבי: ביחד עם פקידים הנוגעים בדבר.
משה גפני: אני מתנצל שאני צריך לעזוב, יש לי ישיבת סיעה.
ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, עיקר היתרון בתוכנית רב-שנתית, שמאפשרים למערכת תכנון רב-שנתי.
ראובן ריבלין: פירושו של דבר, בשנת הכספים 2014 נתחייב כבר למה שיקרה בשנת 2018.
ראובן ריבלין: פה אין שום תוכנית רב-שנתית במובן זה.
ראובן ריבלין: לכן יש פה פגם יסודי בתפיסה לגבי המערכת של המגזר הערבי.
ראובן ריבלין: אם יש תוכנית רב-שנתית לוקחים אזור כמו אום אל פחם או סח'נין או דלית אל כרמל – דלית אל כרמל הולכת היום עם יקנעם כך שהדברים שם קצת יותר פשוטים מבחינת התכנון – כולל כל המרכיבים של התכנון והבנייה, כי אתה לא יכול לאשר התחייבות להרשאה להתחייב בלי שיש לך את אישורי התכנון.
ראובן ריבלין: לכן כל הדברים האלה צריכים לעבוד בצורה משולבת.
ראובן ריבלין: מה שאתה אומר – מצוין, רק במשפט הראשון כבר הבעת את התסכול שלך מעצם העובדה שאתה יכול לתכנן כל מה שאתה רוצה אבל אם אין לך שיתוף פעולה עם רשות הניקוז אז הכול לא מתקדם.
עיסאווי פריג': יש חסמים למיניהם.
ראובן ריבלין: זה דבר שהוא רב-משרדי ותיאום משרדים הוא מחויב המציאות.
ראובן ריבלין: ולכן כשהיו באים אלינו לוועדת הכספים עם סיפורים כאלה היינו אומרים שאנחנו רוצים לראות את כל המערכת.
ראובן ריבלין: תוכנית רב-שנתית פירושה שאתה כבר היום יודע את תוכנית העבודה.
ראובן ריבלין: כמובן יש דברים שתצטרך לבצע מאוחר יותר ויש דברים שצריך לבצע מראש.
ראובן ריבלין: למשל אתה צריך קודם כול לדאוג לטיפול משרד התחבורה באישור כניסה ויציאה מאותם אזורי תעשייה כי לא יתנו לך רישיון להתחיל לבנות אפילו מבנה אחד אם אין לך כביש יציאה וכביש כניסה לפחות לשני מקומות, כי אחרת אתה מסכן את כל התחבורה, והמבנה של הכפרים הערבים הוא כזה שאחמד טיבי היה צריך 4 קדנציות רק בשביל שיהיה רמזור בוואדי ערה.
אחמד טיבי: בטייבה.
ראובן ריבלין: בטייבה זה כבר היה הרמזור השני, זה היה הצלחה.
ראובן ריבלין: אני מדבר על ואדי ערה.
אחמד טיבי: למדתי איך.
אחמד טיבי: אחרי 4 שנים גם אני לומד...
ראובן ריבלין: השאלה, אדוני ממלא מקום מנכ"ל משרד הכלכלה, האם משרד הכלכלה הוא הגורם המרכזי שנוטל על עצמו את התיאום בין כל המערכות.
ראובן ריבלין: זה מה שאנחנו רוצים לשמוע.
ראובן ריבלין: ואז אתה תסביר מה זה תוכנית רב-שנתית: בשלב ג' צריך לעשות את זה – יש תקציב.
<ינון אלרועי: אדוני מכיר תקצוב רב-שנתי?
ראובן ריבלין: אני מכיר מצוין.
ראובן ריבלין: הואיל והתקצוב הרב-שנתי הוא לא בר-ביצוע מבחינת היישובים אז אומרים "יש תקציב" ולא מבצעים אותו.
ראובן ריבלין: הכי טוב שנבקר במקום אחד שבו העניינים מתקיימים, אם זה באום אל פחם ואם זה ביישוב אחר, שיראו לנו בעין.
אחמד טיבי: יש הטיה מסוימת אצל יושב-ראש הוועדה.
אחמד טיבי: נבקר בטייבה, כנראה.
ראובן ריבלין: אין לי העדפה היכן נבקר.
אחמד טיבי: אזור התעשייה בטייבה נראה כמו אחרי מלחמת עולם שלישית.
אחמד טיבי: הרמתי לך להנחתה, מר נאטור, אנא תמשיך מכאן.
<ראסם נאטור: קודם כול, בואו נסכים כולנו שהיתה לנו ירושה קשה של חמישים שנים שבמהלכן לא הושקע כסף במגזר הערבי, לזה כולנו מסכימים.
<ראסם נאטור: בואו נסכים כולנו שעכשיו זה התחלה טובה.
<ראסם נאטור: יש פה התחלה טובה, שכולנו לומדים.
<ראסם נאטור: גם הרשות לפיתוח כלכלי שיזמה תוכניות בממשלה, גם היא למדה, גם אנחנו לומדים, גם ראשי הרשויות המקומיות שמתחלפים והמהנדסים שלהם שלראשונה נפגשים עם מה שנקרא אזורי תעשייה, שאין להם כוח אדם מיומן ואין להם מינהלות ואין להם כסף והחשבים עומדים על הראש שלהם, כולם לומדים מכולם, זאת האמת.
<ראסם נאטור: אם אתמקד בדוח של "מוסאוא", שמדבר על תוכנית 1539, ובסוף מדבר על תוכנית 4193 שמאגמת 150 מיליון שקל – מדובר ב-81 מיליון שקל ועוד 150 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: כל הכסף הזה, עד שנת 2014, שקיבלנו ממשרד האוצר, הוצא כבר לחברות מפתחות.
ראובן ריבלין: הן המבצעות?
<ראסם נאטור: כן.
<ראסם נאטור: הכסף שמור.
<ראסם נאטור: אין לפחד שהכסף הזה יחזור לנעם שטרן ממשרד האוצר.
עיסאווי פריג': המים זורמים והכסף שמור.
<ראסם נאטור: הכסף שמור, ועובדים.
<ג'עפר פרח: כמה כסף זה?
<ראסם נאטור: בסך הכול בתוכנית 1539 יש 81 מיליון שקל, ובנוסף על-פי התוכנית של טרכטנברג יש עוד 150 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: 120 מיליון שקל חילקנו ובעוד 30 מיליון שקל עורכים סקר לעוד 25 יישובים כדי לפנות שטחים.
<ג'עפר פרח: כמה כסף צריך?
<ג'עפר פרח: 81 מיליון שקל זה מה שנתנו לך.
<ג'עפר פרח: בשביל לפתח באמת אזור תעשייה בסח'נין- - -
<ראסם נאטור: אני לא יכול לענות כי עכשיו מתגבשת תוכנית.
<ג'עפר פרח: אני מבין שלא תענו עכשיו, אבל בואו ננסה לעזור לכם.
<ג'עפר פרח: אני חושב שההחלטה הראשונה כבר הסתיימה.
<ג'עפר פרח: 2014 זה השנה האחרונה.
<ג'עפר פרח: יש לך 13 יישובים.
<ג'עפר פרח: יש לך 200 דונם, כאשר אנחנו יודעים מה הצרכים.
<ג'עפר פרח: הם לא יספיקו אפילו לאזור תעשייה בסח'נין, זה פחות מדי.
<ג'עפר פרח: תגידו לחברי הכנסת באיזה שלב, אולי בעוד חודש, אבל עוד מעט ידונו בתקציב 2015 כבר, תגידו: חבר'ה, אנחנו צריכים עוד 200 מיליון שקל בשביל להתקדם עם אזורי התעשייה.
<ג'עפר פרח: אבל אל תשמרו את המידע הזה כך שעכשיו נצטרך ללכת למרכז המחקר והמידע של הכנסת ולאסוף נתונים.
<ינון אלרועי: זה לא מידע שנמצא במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<ג'עפר פרח: אתם צריכים כסף בשביל להמשיך לפתח את אזורי התעשייה.
<ג'עפר פרח: זה גם התחבורה וגם התכנון וכן הלאה.
<ג'עפר פרח: כמה כסף אתם צריכים?
<ג'עפר פרח: הכסף נגמר, נכון?
<ינון אלרועי: זה לא מידע היסטורי, אדוני.
<ינון אלרועי: אני רוצה להזכיר שלממשלה יש תפקיד לקבוע מדיניות.
<ינון אלרועי: הממשלה דנה.
<ינון אלרועי: כרגע יש יוזמה של הרשות, ביחד אתנו ועם משרד האוצר, לבחון את הצרכים לתוכנית המשך.
<ינון אלרועי: כרגע אי אפשר לשתף אתכם במשהו שעוד לא קיים, כי אנחנו בעצמנו עוד לא גיבשנו את התוכנית.
<ג'עפר פרח: על זה בדיוק דיבר מבקר המדינה, על התוכנית הרב-שנתית- -
<ינון אלרועי: זה ממש לא אותו דבר.
<ג'עפר פרח: - -שאתה תבוא היום לוועדה, בחודש מרץ, ותגיד שאתה לא יודע מה אתה צריך ב-2015, כשאתה יודע ש-2014 היא השנה האחרונה שלך לפרויקט.
<ינון אלרועי: קודם כול, אתה שוב נצמד רק להחלטה אחת מבין 7 החלטות.
<ינון אלרועי: שאר ההחלטות ממשיכות עד 2016 ויש החלטה שממשיכה עד 2017.
<ינון אלרועי: בבקשה לא לתת אינפורמציה לא מדויקת.
<ג'עפר פרח: הכול כתוב במסמך.
<ינון אלרועי: אבל אתה אומר עכשיו משהו אחר.
<ג'עפר פרח: לא.
<ינון אלרועי: ההערה של מבקר המדינה לגבי תוכנית העבודה הרב-שנתית מתייחסת לתוכניות עצמן.
<ינון אלרועי: אני אומר שוב, אנחנו חלוקים בהיבט הזה, שאנחנו רואים את הטכניקה אחרת.
<ינון אלרועי: ברגע שרשומה לי תוכנית עבודה בתוכנית 1539, מ-2010 ועד 2014, זה תוכנית רב-שנתית.
<ינון אלרועי: ברור לי בדיוק מה צריך לעשות בתוכנית הזאת מ-2010-2014 וכמה כסף צריך להגיע.
<ינון אלרועי: זאת תוכנית עבודה רב-שנתית.
עיסאווי פריג': מר ינון אלרועי, ברשותך, אני עכשיו כמו תינוק שרק נולד, תן לי פירוט של הקריטריונים שאני אשפוט אותך לפיהם לגבי הצלחה וכישלון, תגיד לי.
<ינון אלרועי: על-פי ביצוע של התוכנית.
עיסאווי פריג': לגבי הביצוע הזה, תגיד לי מתי עליי לשאול אותך.
עיסאווי פריג': תציג לי סדרת שאלות.
עיסאווי פריג': תגיד לי: אחת, שתיים, שלוש, ארבע – זה מהלך הביקורת.
עיסאווי פריג': רק תציג לי את הקריטריונים.
עיסאווי פריג': מתי תעביר לנו את זה?
<ינון אלרועי: אנחנו נשב בינינו ונבחן את הדברים האלה ונחזור אליכם עם תשובה, בשמחה.
אחמד טיבי: האמת, ינון אלרועי, שהיית צריך לבוא מוכן עם התשובות הללו לישיבה הזאת דווקא.
<ינון אלרועי: קיבלתי פירוט של שורה אחת על תוכן הישיבה.
<ינון אלרועי: מעבר לזה לא קיבלתי כלום.
אחמד טיבי: אני חושב שהכותרת "אזורי תעשייה ביישובים הערביים", כאשר אתה איש המקצוע, אומרת הכול.
אחמד טיבי: צריך לבוא מוכן לכל דבר.
<ינון אלרועי: באתי עם כל המידע שזמין בידיי על מנת לשתף אתכם במה שאנחנו עושים.
<ינון אלרועי: אף אחד לא אמר לי שהוא רוצה שאבוא עם קריטריונים לבחינת התוצאות.
אחמד טיבי: מר נאטור, נדבר ספציפית, נקודתית.
אחמד טיבי: מה קורה בטייבה?
אחמד טיבי: כפי שאמרתי, אזור התעשייה שם נראה כמו אחרי מלחמת עולם שלישית.
<ריאן כמאל: תבקש מהם לסקור את התוכניות.
אחמד טיבי: סקרו את התוכניות.
<ריאן כמאל: לא, פירטו רק תוכנית אחת.
<ראסם נאטור: טייבה נהנית משני תקציבים.
<ראסם נאטור: תקציב אחד של טרכטנברג בסך 12 מיליון שקל, שם התחלנו תכנון מפורט.
<ראסם נאטור: יש שם בעיה, מדובר במקום מאוכלס.
<ראסם נאטור: בחלק גדול ממנו מיפינו ועדת חסמים.
<ראסם נאטור: יש אנשים שבנו ללא היתר וגלשו למה שנקרא זכות הדרך.
<ראסם נאטור: מיפינו, עשינו ועדת חסמים וראש העירייה לקח על עצמו החזרת אנשים לגבולות לפי ההיתרים.
<ראסם נאטור: יש תכנון מפורט לסלול שני כבישים ב-12 מיליון השקלים הראשונים.
<ראסם נאטור: יש מכרז ויש קבלן שאמור להתחיל לעבוד.
<ראסם נאטור: זה בחלק הראשון.
<ראסם נאטור: בחלק השני זה התוכנית החדשה של הממשלה שאדוני יזם.
<ראסם נאטור: עכשיו נקבל את הכסף.
<ראסם נאטור: ביקשנו את הכסף של 2014, אנחנו אמורים לקבל 2 מיליון שקל, ונקים שם מינהלת שתמומן ב-1.5 מיליון שקל וכל שנה תקבל- - -
אחמד טיבי: מתוך ה-12 מיליון שקל?
<ראסם נאטור: מתוך ה-11.5 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: חילקנו את זה ל-10 מיליון שקל ועוד 1.5 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: עמדנו על כך שנתקצב מינהלת.
ראובן ריבלין: יש לך שיתוף פעולה עם המועצות המקומיות לגבי מקומות שבהם אתה צריך לפתח את אזור התעשייה והבנייה?
<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד, זה חשוב מאוד, נמצא פה מר מוג'אהד עואודה, ראש המועצה המקומית בכפר כנא, שהייתי אצלו לא מזמן.
<ראסם נאטור: אני לא מתחיל לפעול בשום אזור ללא שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.
אחמד טיבי: מגיעה לו מילה טובה.
אחמד טיבי: נדמה לי שהוא ראש הרשות המקומית היחיד שהגיע לכאן והוזמנו אנשים רבים, הוזמנו לפחות 15.
אחמד טיבי: צריך להגיד לו מילה טובה.
אחמד טיבי: הוזמנו ראשי רשויות מקומיות ועיריות, 10 אישרו את הגעתם, אך הגיע רק מוג'אהד עואודה.
<ראסם נאטור: שיהיה ברור, לא מתחילים בשום אזור תעשייה לפני שהרשות המקומית מסכימה לתוכנית המפורטת של העבודות.
<ראסם נאטור: הם קובעים מה ייעשה ב-10 מיליון שקל או ב-2 מיליון שקל או ב-3 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: רק הם קובעים, כמובן במסגרת הוראת המנכ"ל שלנו שמסבירה מה הקריטריון, מה אנחנו כן יכולים לבצע על-פי הוראות המנכ"ל.
<ראסם נאטור: לדוגמה, יושב פה מוג'אהד עואודה.
<ראסם נאטור: הגעתי אליו עם החברה המנהלת, דיברנו על מה עושים, איך מחלקים את החלקות שנמצאות.
<ראסם נאטור: אני מקבל דיווח ואני מוציא פרוטוקול.
<ראסם נאטור: אני אומר לכם, אין ישיבה ללא פרוטוקול.
<ראסם נאטור: אנחנו עורכים סיורים מידי חודש עם ממלא מקום מנכ"ל המשרד ומוציאים פרוטוקולים.
<ראסם נאטור: אני רוצה להציג דוגמה על מה שנקרא חסם.
<ראסם נאטור: הוא שאל על חסמים.
<ראסם נאטור: בואו ניקח את סח'נין.
<ראסם נאטור: בסח'נין שדרגנו אזור תעשייה קיים, סייענו שם ויצאנו.
<ראסם נאטור: אחרי כן היתה הרחבה של 120 דונם.
<ראסם נאטור: כדי להרחיב את אזור התעשייה צריך להכין תב"ע.
<ראסם נאטור: לקחנו על עצמנו את התב"ע.
<ראסם נאטור: לא רק זה, הכנו את התב"ע וכאשר התחלנו לעבוד ויצא מכרז ב-8 מיליון שקל, כאשר התחלנו לסלול את הכביש התברר שיש שם מטע זיתים.
<ראסם נאטור: מטע הזיתים נמצא בקרקע פרטית.
<ראסם נאטור: המהנדס לא הבין שהוא היה צריך להפקיע את האדמה במהלך התב"ע.
<ראסם נאטור: הוא עשה איחוד וחלוקה רק אחרי שהתקבלה התב"ע.
<ראסם נאטור: מה קרה?
<ראסם נאטור: באנו לעבוד ובעל מטע הזיתים לא רצה לשתף פעולה.
<ראסם נאטור: מה עשינו?
<ראסם נאטור: היינו שם לפני שבועיים, היו שם גם נציגי רשות הפיתוח הכלכלי.
<ראסם נאטור: אמרנו לחברים: מה הפתרון?
<ראסם נאטור: אמרו: פתרון יצירתי – בואו נזיז את הכביש.
<ראסם נאטור: הזזת כביש זה שינוי תב"ע.
<ראסם נאטור: שינוי תב"ע הולך לוועדה המקומית ואחר-כך לוועדה המחוזית.
<ראסם נאטור: זה שנה וחצי.
<ראסם נאטור: בסוף קם איזה מתכנן שהציע הצעה.
ראובן ריבלין: למה לא להזיז אותו?
<ראסם נאטור: אני מציג דוגמה של חסם שיעכב אותך שנה וחצי, כאשר אנחנו משלמים לקבלן התייקרויות וכבר חודש וחצי בוזבזו.
<ראסם נאטור: עכשיו פתרנו את הבעיה, אמרנו: מזיזים את הכביש, בסדר, אבל אין היתר, אז איך יעבדו?
<ראסם נאטור: אי אפשר לעבוד ללא היתר עבודה.
עיסאווי פריג': היום יש ועדת תכנון ובנייה מהירה וניתן לעבור את כל החסמים.
<ראסם נאטור: תראה מה עשינו.
<ראסם נאטור: אמרנו, 8 מטרים מן האדמה שם שלו.
<ראסם נאטור: גם אם נזיז את תוואי הכביש הם יישארו שלו.
<ראסם נאטור: תביאו לנו אישור מהוועדה לגבי סח'נין, תנו היתר לפי סעיף מסוים שמצאנו ואנחנו נרכז את כל המעבר שלנו ב-8 מטרים, כולל תשתיות, עד מתן ההיתר להזזת הכביש.
<ראסם נאטור: למה אני אומר שאנחנו לומדים?
<ראסם נאטור: אציג עוד דוגמה לחסם.
<ראסם נאטור: ב-26 במרץ נהיה בקלנסווה.
<ראסם נאטור: יש שם תב"ע שקובעת שאי אפשר לקבל היתר אם הכביש הראשי לא יהיה של 4 נתיבים ויחובר לכביש אחר.
<ראסם נאטור: נתקענו שוב.
<ראסם נאטור: אציג עוד דוגמה.
<ראסם נאטור: 12 מיליון שקל מגיע לקלנסווה.
<ראסם נאטור: יש שם שטח של 300 דונם.
<ראסם נאטור: אגב, כל האדמה שם פרטית, את זה חשוב לדעת, כי באדמת רשות מקרקעי ישראל אנחנו עושים מה שאנחנו רוצים אבל באדמה פרטית אנחנו לא יכולים, אין לנו מקור סמכות לעבוד בחלקות של אנשים פרטיים.
<ראסם נאטור: אמר לי ראש העירייה הקודם: אני לא מוכן, יש 12 מיליון שקל – תחלקו על פני כל האזור.
<ראסם נאטור: אבל אנחנו לא יכולים, עלות לפיתוח דונם היא 450,000 שקל, כפול 300 זה 120 מיליון שקל, וכל מה שנתנה לנו הרשות זה 12 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: מה עושים?
<ראסם נאטור: אמרנו: בואו נעשה שלב א'.
<ראסם נאטור: אמר ראש העירייה: רגע, אם אני עושה שלב א' יוצא שאני מעדיף חלק מהפרטיים וחלקם מהמשפחה שלו, אז מה יגידו?
<ראסם נאטור: בסוף שכנענו אותו שכן ילך לשלב א' ויצאנו מזה בשלום.
<ראסם נאטור: זה דוגמה לחסם.
<ראסם נאטור: אציג רק דוגמה אחת של חסם של תאגיד.
<ראסם נאטור: ברהט יש 7 מיליון שקל על-פי מתווה טרכטנברג.
<ראסם נאטור: שם סיימנו את כל העבודות והבאנו 7 מיליון שקל.
<ראסם נאטור: התאגיד דורש 5.7 מיליון שקל ואם הוא לא יחתום על הסכם אנחנו לא נוכל להתקדם.
<ראסם נאטור: אני מונה רק חלק מן החסמים.
<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד שאנחנו לומדים יום-יום מהחסמים.
<ראסם נאטור: הגיע לכאן עכשיו ראש המועצה המקומית עראבה.
אחמד טיבי: אני רוצה לברך גם את עלי עאסלה, ראש המועצה המקומית עראבה.
אחמד טיבי: כלומר, הגיעו לפה שני ראשי רשויות מקומיות, מוג'אהד עואודה ועלי עאסלה, תודה רבה.
<ג'עפר פרח: אבל הגיעו גם נציגים של רשויות מקומיות אחרות.
אחמד טיבי: תיכף.
אחמד טיבי: אני מדבר על ראשי רשויות מקומיות.
עיסאווי פריג': "אנחנו עובדים להסרת חסמים" – זה המשפט הראשון ששמעתי בשבוע הראשון שלי בכנסת: חסמים, חסמים, חסמים, חסמים.
עיסאווי פריג': מה אתם עושים להסרתם?
<ראסם נאטור: אנחנו לוקחים אחריות.
<ינון אלרועי: אדוני, מתחילת הדיון אנחנו מסבירים בדיוק מה הכיוון.
<ינון אלרועי: אנחנו לא מתחמקים משום דבר.
<ינון אלרועי: אנחנו אחראים על העבודה.
<ינון אלרועי: מרגע שראסם נאטור הצטרף לעניין הזה הדברים זזים מהר יותר, כי הוא גם מכיר את המגזר הערבי וגם זמנו מיועד להסרת חסמים.
ראובן ריבלין: ניקח דוגמה מראש העין, שם יש באזור התעשייה בעיה אחרת לגמרי כי בנו אזור תעשייה מצוין על הקרקע של ראש העין, אבל זה נושא אחר לחלוטין.
ראובן ריבלין: אני רוצה לדבר על ראש העין, באזור שבו יש תכנון ל-25,000 יחידות.
ראובן ריבלין: התכנון הזה מעוכב כבר יותר מ-3 שנים כי לא נותנים אישור לתב"ע כל עוד לא יאמר משרד התחבורה מתי הוא בונה את המחלף וכל עוד לא יגיד משרד החינוך מתי הוא בונה את בתי-הספר.
ראובן ריבלין: זה מקום שבו מדובר בקרקע של רשות מקרקעי ישראל.
ראובן ריבלין: נתנו להם עצה, אמרנו להם שרשות מקרקעי ישראל תוציא את הכסף ואחר-כך תגבה אותו ושלא יעכבו דברים.
ראובן ריבלין: לעומת זה, כאשר אנחנו מדברים על המגזר הערבי – ואני בקי בו, האמן לי, לפרטי פרטים – במקרים רבים מדובר רק בקרקע פרטית כי מה שנותר הוא קרקע פרטית.
ראובן ריבלין: יש גם קרקע פרטית שכבר הופקעה, אבל מדובר בקרקע פרטית.
ראובן ריבלין: בקרקע פרטית כאשר אתה מקבל עזרה לגבי אזורי תעשייה אתה צריך לעמוד בקריטריונים ולא יכול בשום פנים ואופן להתקדם בלי הסכמה ובלי היכולת של תושבי העיירות, הכפרים, הערים, תקרא להם כפי שתרצה.
ראובן ריבלין: זה לא חסם שניתן להסרה על-ידי ועדה כזאת או אחרת אלא צריך הסכמה משותפת בתוך המערכת העירונית, בתוך המועצה, בלי זה לא ילך כלום.
<ג'עפר פרח: בכל מקום בעולם מתכננים על אדמה פרטית.
<ג'עפר פרח: רק בישראל מתכננים רק על אדמת מדינה.
<ג'עפר פרח: המתכנן צריך לעשות סוויץ' כשהוא נכנס ליישוב הערבי כדי לתכנן.
עיסאווי פריג': אי אפשר במשך 25 שנים להמשיך לשמוע את הנימוק הזה, זה מקומם ומעצבן.
ראובן ריבלין: עזוב, אני אומר לך איך הוא היה צריך לפתור אותו.
ראובן ריבלין: באותו מקום שעובר בתוך הפרדס הוא היה צריך להפקיע לצורכי ציבור, לשלם תשלום מלא לפרטיים ושם להעביר את הכביש.
<מוג'אהד עואודה: רציתי לציין, בכפר כנא כל אזור התעשייה נמצא באדמת רשות מקרקעי ישראל, בשלמותו.
אחמד טיבי: בניגוד לקלנסווה.
<מוג'אהד עואודה: משנת 2000, כבר 14 שנים אין לנו יציאה לכביש הראשי.
אחמד טיבי: אתם שומעים, ינון אלרואי וראסם נאטור, אין להם יציאה לכביש הראשי.
<מוג'אהד עואודה: אין לנו יציאה מסודרת לכביש הראשי, כבר 14 שנים כך אנחנו חיים.
<מוג'אהד עואודה: לפתח 15 דונם, חלק ראשון, מאדמת רשות מקרקעי ישראל לאזור תעשייה, אני חי עם זה כבר 13 שנים, עד היום לא שיווקו את 15 הדונם ואנחנו מחכים.
<מוג'אהד עואודה: יש לציין ש-300 דונם הפקיעו מאדמת כפר כנא לקו הגז, למפעל אחד של "פניציה".
<מוג'אהד עואודה: ואנחנו מבקשים להקים מינהלת עם נצרת עילית כבר מ-1998.
<מוג'אהד עואודה: אז הייתי ממלא מקום ראש הרשות המקומית וביקשנו מינהלת משותפת עם נצרת עילית.
<מוג'אהד עואודה: אנחנו תושבים לכל דבר, ביקשנו להקים את המינהלת הזאת ונתנו לנו את הפרוגרמה המביכה, לצערי, ולא אכנס כאן לפרטים שלה.
<מוג'אהד עואודה: ידיים עובדות למינהלת הזאת – 70% מקרב העולים החדשים.
<מוג'אהד עואודה: אנחנו לא עולים חדשים, אנחנו עולים ישנים, לכן אסור לנו לעבוד באזור תעשייה כזה.
ראובן ריבלין: מי קבע את זה?
<מוג'אהד עואודה: זה נקבע במשרד התמ"ת בשנת 1998.
<מוג'אהד עואודה: החוברת עדיין נמצאת בביתי.
ראובן ריבלין: אבל היא לא קיימת היום.
<מוג'אהד עואודה: היא לא קיימת היום, אבל היתה קיימת והיתה מכשול.
אחמד טיבי: והתוצאה בשטח עדיין קיימת.
ראובן ריבלין: עובדה שאין כביש גישה לאזור התעשייה.
<מוג'אהד עואודה: היקף מחלת הסרטן בכפר כנא "חוגג" מבית-החרושת הזה, ו-300 דונם הפקיעו מאדמתנו, אבל לא נותנים לנו להקים מינהלת כפי שצריך.
<מוג'אהד עואודה: עד מתי?
אחמד טיבי: מי אחראי להקמת המינהלת?
אחמד טיבי: איזה משרד ממשלתי?
<מוג'אהד עואודה: משרד הכלכלה.
אחמד טיבי: ינון אלרועי, יש לך תשובה למר עואודה?
<ינון אלרועי: נכון לרגע זה, למעט יישובים שמצוינים בהחלטות ממשלה ולהם יש מה שנקרא שיתוף באזור תעשייה ואז אנחנו יכולים לתקצב מינהלת, כרגע אין לנו סעיפים לתקצוב מינהלת בכפר כנא.
אחמד טיבי: כמה עולה לתקצב מינהלת?
<ינון אלרועי: אנחנו מתקצבים מינהלת בסביבות 1.5 מיליון שקל ל-3 שנים, חצי מיליון שקל לשנה.
אחמד טיבי: יש בעיה לתקצב את כפר כנא ב-1.5 מיליון שקלים?
<ינון אלרועי: אין בעיה לתקצב את כפר כנא, וגם כפר אחר, ועוד כפר ועוד כפר.
אחמד טיבי: בינתיים אנחנו מדברים על כפר כנא.
אחמד טיבי: ראש הרשות המקומית הגיע לישיבה ואילו אחרים לא הגיעו.
<ינון אלרועי: אין לי פלטפורמה, אם זה לא החלטת ממשלה, לתקצוב מינהלות, אין לי דבר כזה.
<ינון אלרועי: אני מתקצב מינהלות רק אם הממשלה הגדירה לי לתקצב.
אחמד טיבי: אם אני מוצא לך 1.5 מיליון שקלים תוכל להעביר לו?
<נעם שטרן: זה לא עניין של תקציב.
אחמד טיבי: אם אני ממציא לך מן השמים 1.5 מיליון שקל, תוכל להעביר לו?
<ינון אלרועי: כרגע אין לי אפשרות.
<ינון אלרועי: אתה מביא לי תקע ואין לי שקע.
<ג'עפר פרח: ינון אלרועי, אתם יכולים למצוא לזה פתרון.
<ג'עפר פרח: האמן לי, אתם מוצאים פתרונות.
<ג'עפר פרח: צריך פה מינהלות וצריך פה חברות כלכליות שיובילו את התהליכים וירכזו אותם בתוך אזורי תעשייה.
<ג'עפר פרח: מה שהוא הזכיר כאן בכפר כנא זה בעיה שאתה יודע שקיימת במקומות רבים.
ראובן ריבלין: השאלה אם הוא יכול לתת לו את זה נקודתית.
<ג'עפר פרח: הוא יכול לתת את זה.
אחמד טיבי: רובי ריבלין אומר שיש 1.5 מיליון שקל.
אחמד טיבי: האם אתה יכול להעביר אותם?
אחמד טיבי: על-פי מבחן תמיכה.
<ראסם נאטור: אני יכול להשיב.
<ראסם נאטור: יש הבדל בין הקמת מינהלת לאזור תעשייה ספציפי כמו כפר כנא ובין מה שנקרא מינהלת משולבת לשילוב רשויות מקומיות.
<ראסם נאטור: אלה שני סיפורים אחרים.
<ג'עפר פרח: מה יש בציפורי?
<ג'עפר פרח: שם יש מינהלת, נכון?
<קריאה: היא לא מתוקצבת.
<ג'עפר פרח: עכשיו היא לא מתוקצבת, אבל היא התחילה כמתוקצבת.
<ראסם נאטור: בתוכנית 1539 יש הקצאה של 15 מיליון שקל לתמיכה במינהלות רק של היישובים שנמצאים ברשימה, כלומר 12 יישובים.
<ראסם נאטור: אנחנו מכינים הוראת מנכ"ל.
<ראסם נאטור: אתה לא יכול להקים מינהלת כשאין עדיין מפעלים.
<ג'עפר פרח: אבל אתה כבר ב-2014 ועדיין לא התקנת תקנה כזאת.
<ראסם נאטור: עכשיו אנחנו מוציאים הוראת מנכ"ל משותפת עם משרד הפנים, כי חלק מן הרשויות המקומיות רצו חברות כלכליות, וזה לא אצלנו, וחלק רצו מינהלות בתוך רשות, וזה אצלנו.
<ראסם נאטור: לכן היה קשה מאוד לשלב בין הדברים וזה עוד חסם.
<ראסם נאטור: זה דבר חדש שלמדנו.
<ראסם נאטור: החלטת הממשלה דיברה על חברות כלכליות ומינהלות.
<ראסם נאטור: מינהלת יכולה להיות בתוך הרשות המקומית, מינהלת יכולה להיות תאגיד עירוני לצד הרשות המקומית, ומינהלת יכולה להיות חברה כלכלית.
אחמד טיבי: מה הכי קל לגבי כפר כנא?
<ראסם נאטור: הכי קל זה מינהלת בתוך הרשות המקומית.
<ראסם נאטור: אבל שם גם זה בעייתי.
<ראסם נאטור: למה יש עם זה בעיה?
<ראסם נאטור: יכול לבוא חשב ולהגיד: אין לי תקציב יותר, אני לא רוצה להתעסק בזה, כי פה היד של הרשות המקומית היא המכוונת.
<ריאן כמאל: גם זה מסובך.
<ראסם נאטור: מינהלת שהיא תאגיד ליד הרשות המקומית חייבת לעבור אישור של משרד הפנים בכל מקרה.
<ראסם נאטור: במינהלת שהיא חברה כלכלית זה עוד יותר קשה, שם בוחנים אותה גם על הקושי שהיא יכולה להתמודד אתו.
אחמד טיבי: מה מפריע לך יותר, מר עואודה, שאין כביש גישה או שאין מינהלת?
<מוג'אהד עואודה: זה שאין מינהלת וגם זה אין כביש גישה מאז 1998.
אחמד טיבי: כמה עולה לסלול כביש גישה?
<ג'עפר פרח: זה לא אצלם.
<ג'עפר פרח: זה במשרד התחבורה.
<ינון אלרועי: אין לנו כרגע את הנתון.
אחמד טיבי: מר עואודה, כמה זה עולה לדעתך?
<מוג'אהד עואודה: 4-5 מיליון שקל.
<ינון אלרועי: אדוני היושב-ראש, פנינו למשרד התחבורה אתמול או שלשום עם רשימה של מקומות בעייתיים כאלה שנמצאים בתעדוף גבוה מבחינתנו, שהם חסמים.
<ינון אלרועי: העברנו להם רשימה של מספר יישובים.
אחמד טיבי: כפר כנא נכלל ברשימה הזאת?
<ראסם נאטור: כפר כנא, דיר חנא, קלנסווה.
<ינון אלרועי: פנינו למשרד התחבורה.
<ינון אלרועי: לא חיכינו לדיון הזה.
<ינון אלרועי: נדבר איתם ונקווה שהם יחליטו לתקצב את זה.
<ג'עפר פרח: אנחנו יכולים לקבל פה לוחות זמנים להוראת המנכ"ל הזאת שדיברת עליה, על 15 מיליון שקל?
<ינון אלרועי: של תוכנית 1539?
<ינון אלרועי: בכל רגע זה צריך להיחתם.
<ג'עפר פרח: כמה כסף יש?
<ראסם נאטור: 15 מיליון שקל.
<ג'עפר פרח: 15 מיליון שקל למינהלות או לחברות כלכליות.
<ג'עפר פרח: נכון?
<ראסם נאטור: זה למינהלות ששייכות רק ליישובים שנכללים בתוכנית 1539.
אחמד טיבי: אתה מוכן להעביר את זה לוועדה, בבקשה?
<ג'עפר פרח: כפר כנא היא חלק מה-15?
<ראסם נאטור: לא, כפר כנא לא נכללת ביישובים שבתוכנית 1539.
<ג'עפר פרח: אז 12 היישובים האחרים.
<ראסם נאטור: אחד כבר קיבל, שזה דלית אל כרמל ועוספייה שהלכו למבוא כרמל, והשאר יתוקצבו.
<ג'עפר פרח: אז יש 15 מיליון שקל שאמורים לצאת עד סוף שנת 2014.
<ג'עפר פרח: מתי נתבשר שהוראת השעה הזאת נחתמה ושהיא אומרת: אנחנו הולכים על מינהלת, או על חברה כלכלית, והכסף הזה יועבר ל-12 היישובים בצורה מסודרת?
<ראסם נאטור: מי שמחליט על מה הולכים זה הרשות המקומית, לא אנחנו.
<ראסם נאטור: היא צריכה לקבוע.
<ג'עפר פרח: יש 15 מיליון שקל אצלכם.
<ג'עפר פרח: יש הוראת שעה שאתם צריכים לפרסם.
<ג'עפר פרח: מתי תפרסמו את הוראת השעה?
<ראסם נאטור: ממש בקרוב, בכל רגע.
<ג'עפר פרח: מתי הכסף ייצא?
<ג'עפר פרח: האם זה יקרה בשנת 2014 או עוד פעם זה "יימרח" לשנת 2015?
אחמד טיבי: זה יקרה בשנת 2014.
אחמד טיבי: גברתי ממשרד הפנים, ממינהל התכנון, בבקשה.
<מיכל אמיתי: צריך להבין שאנחנו במינהל התכנון עוסקים בתוכניות מתאר, לא בתוכניות מפורטות.
<מיכל אמיתי: תוכניות המתאר, לפחות כל התוכניות שאנחנו מקדמים בכ-70 יישובים ערביים, רובן כוללות אזורי תעסוקה.
<מיכל אמיתי: יש יישובים קטנים מאוד שאין בהם אזור תעסוקה ספציפי בתוך היישוב.
<מיכל אמיתי: אזורי התעסוקה האלה הם אזורי תעסוקה מתאריים.
<מיכל אמיתי: זאת אומרת, בהמשך לתוכנית הזאת חייבים להכין תוכנית מפורטת לאזור התעסוקה.
<מיכל אמיתי: כפי שכבר הבנתם ממה שנאמר פה מסביב לשולחן, הבעיות המרכזיות, החסמים המרכזיים הם במעבר של מימוש התוכנית המתארית לתכנון המפורט ואחר-כך לשיווק ולביצוע.
ראובן ריבלין: בכמה תוכניות מתאר אתם עוסקים עכשיו במגזר הערבי?
ראובן ריבלין: תעבירי לנו רשימה של הרשויות המקומיות שכרגע עוסקים בתוכנית המתאר שלהן.
<מיכל אמיתי: אוכל להעביר לכם רשימה.
ראובן ריבלין: ואיפה יש תוכניות מתאר מאושרות שיש בהן חסמים בגלל דברים אחרים.
ראובן ריבלין: שיהיה לנו יותר מידע.
<חיאם קעדאן: ומאיזו שנה הן מאושרות.
<מיכל אמיתי: אני מדברת רק על תוכניות שאושרו משנת 2000 ואילך.
<ג'עפר פרח: בואי ניקח את ההחלטה הספציפית הזאת, לגבי 13 יישובים.
<ג'עפר פרח: האם היום יש לכם צוות מטה שפותר להם את החסמים שעליהם דובר?
<ג'עפר פרח: 13 יישובים – בחלק מהם, מה שהוזכר פה, זה התוכניות הנקודתיות.
<ג'עפר פרח: האם יש להם כתובת אצלכם?
<ג'עפר פרח: האם יש צוות שבו אתם מטפלים נקודתית, נותנים תשובות, פותרים את הבעיות תוך שנה, תוך חצי שנה או תוך 3 שנים?
<ג'עפר פרח: שיידעו שיש להם כתובת.
ראובן ריבלין: נלך למשל מהפרט אל הכלל.
ראובן ריבלין: בכפר כנא, למשל, אין כביש יציאה שמאפשר גם איזו הכנה לאזור תעשייה.
ראובן ריבלין: האם הוא נמצא אצלכם בתכנון?
ראובן ריבלין: האם בכלל הוא במחשבה?
אחמד טיבי: יש לוח זמנים לגבי כפר כנא?
ראובן ריבלין: קודם כול, בכלל האם זה קיים.
ראובן ריבלין: אחרי זה, אם זה קיים – מה לוח הזמנים.
ראובן ריבלין: ושאלה שלישית שמופנית למשרד האוצר, אני רוצה לדעת, אם ועדת הכספים מוצאת מימון של 1.5 מיליון שקל כדי לבצע את העניין הזה, שהוא בבחינת- - -
אחמד טיבי: זה חיים או מוות לאזור התעשייה.