GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צפי הדר ריכטר: אופק היא אגודה שיתופית שמקימה את הבנק הקואופרטיבי הישראלי.
<צפי הדר ריכטר: לגבי השקף הראשון אני לא צריכה להכביר מלים.
<צפי הדר ריכטר: זאת רק תמונה מאוד חזקה שאני בטוחה שכל הנוכחים מכירים אותה.
<צפי הדר ריכטר: אלה נתוני בנק ישראל לגבי ענף הבנקאות בישראל, ענף מאוד ריכוזי כאשר 95 אחוזים ואף יותר מכך בידי חמש קבוצות הבנקים הגדולות.
<צפי הדר ריכטר: המצב הזה – לא אני אומרת אלא כתוב בדוח טרכטנברג ובכל העיתונים – יוצר גם מצוקת אשראי גדולה וגם מצוקת מחירים גדולה עקב היעדר התחרותיות.
<צפי הדר ריכטר: ועדת טרכטנברג מינתה ועדה בראשות המפקח על הבנקים מר דודו זקן כדי להציע צעדים מעודדי תחרות בענף הבנקאות הישראלי ויש כאן המלצה שמובאת כלשונה מתוך הדוח של המפקח על הבנקים.
<צפי הדר ריכטר: זה כדי להראות שהקמת הבנק הקואופרטיבי, זאת לא איזושהי יוזמה של אנשים שקמו בבוקר וזה נראה להם כדבר כדאי.
רוברט אילטוב: לצורך המחשה.
רוברט אילטוב: את כתבת כאן בנקים אחרים, חמישה אחוזים.
רוברט אילטוב: מי אלה הבנקים האחרים?
<צפי הדר ריכטר: יש נציגות של בנק דקסלה.
<צפי הדר ריכטר: נדמה לי, אם אני לא טועה, שבנק יהב הוא בנק עצמאי.
<קריאה: יש בנק איגוד שהוא בנק עצמאי.
<צפי הדר ריכטר: בנק ירושלים.
<קריאה: בנק יהב הוא בשליטת בנק המזרחי.
<רות פלאטו שנער: בנקים שהם לא בחמש הקבוצות הבנקאיות.
<צפי הדר ריכטר: מספר מועט של בנקים קטנים.
<צפי הדר ריכטר: אני חוזרת לדוח ועדת זקן.
<צפי הדר ריכטר: זאת אחת ההמלצות שלה וההמלצה הזאת היא מאוד חדה, ברורה וחד משמעית.
<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים כותב שהוא רואה ביוזמה להקמת אגודת אשראי יוזמה חברתית ברוכה שעשויה להרחיב את היצע האשראי במשק ולתרום לתחרותיות.
<צפי הדר ריכטר: הוא קרא בדוח שלו להקים אגודת אשראי.
<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אגודת אשראי היא סוג של בנק קואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: יש מקומות בעולם שמודל הבנקאות הזה נקרא אגודת אשראי ויש מקומות בהם אנחנו רואים את המונח בנק קואופרטיבי שהוא מונח אחר לאותו מודל בנקאי שתכף נדבר עליו אבל פרופסור שנער דיברה עליו קודם.
<צפי הדר ריכטר: הפיקוח על הבנקים מתחייב ללוות יזמים שיפנו אליו בעניין זה בנושא של התאמת רגולציה ובמתן הערכה מתאימה.
<צפי הדר ריכטר: אכן אנחנו קמנו על רקע ההמלצה הזאת, על רקע הריכוזיות והמלצה להקים בנק קואופרטיבי ישראלי.
<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים עומד מאחורי ההכרזה הזאת שלו ואכן הוא הקים צוות בפיקוח על הבנקים שעובד על כתיבת הרגולציה להקמת בנק קואופרטיבי ישראלי, רגולציה שאמורה להתפרסם בחודשים הקרובים?
רוברט אילטוב: זה מחייב חקיקה או שמספיקה מסגרת החלטות המפקח על הבנקים?
<צפי הדר ריכטר: בשלב ראשון הוא יפרסם את המתווה, מה שהוא קורא צ'רטר, להקמת הבנק הקואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: בשלב השני יידרשו גם תיקוני חקיקה מסוימים משום שמדובר באגודה שיתופית ופקודת האגודות השיתופיות היא משנת 1933 ויש צורך בתיקוני חקיקה מסוימים.
<צפי הדר ריכטר: הפתרון שלנו, וכמו שראינו גם של המפקח של הבנקים, הוא בנק קואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: פרופסור שנער דיברה על כך ולכן אני אעבור בקצרה.
<צפי הדר ריכטר: מה זה בנק קואופרטיבי או איגוד אשראי.
<צפי הדר ריכטר: קודם כל, זה בנק לכל דבר, מוסד פיננסי שמציע סל מוצרים לחברים שלו, פיקדונות, אשראי, מט"ח, כרטיסי אשראי.
<צפי הדר ריכטר: בעיקרון הוא מציע את כל המוצרים שאנשים צריכים.
<צפי הדר ריכטר: הבנק הזה מיועד על פי הגדרת המפקח על הבנקים ליחידים, למשקי בית, כלומר למשפחות ולעסקים קטנים שכיום מוגדרים לפי החלטת ממשלה עד 25 מיליון שקלים מחזור שנתי.
<צפי הדר ריכטר: זה הייעוד שנתן לנו המפקח על הבנקים ולשם אנחנו מיועדים.
<צפי הדר ריכטר: לכן אנחנו חושבים שהדיון הזה הוא כל כך רלוונטי.
<צפי הדר ריכטר: כאמור, זה בנק לכל דבר.
<צפי הדר ריכטר: זה בנק שגם יהיה מפוקח על המפקח על הבנקים, עם דרישות של הלימות הון ואנחנו נעמוד בדרישות שיפרסם המפקח על הבנקים, נזילות, ממשל תאגידי כולי.
<צפי הדר ריכטר: בנק מפוקח לכל דבר.
<צפי הדר ריכטר: ההבדל בין בנק קואופרטיבי לבנק רגיל הוא במודל הבעלות.
<צפי הדר ריכטר: בבנק קואופרטיבי אין בעל שליטה, אין את אותו בעל הון שמשקיע את ההון העצמי של הבנק ולאחר מכן רוצה מטבע הדברים לראות תשואה על ההשקעה שלו.
<צפי הדר ריכטר: יעדי התשואה של הבנק, אנחנו יודעים שהם נעים בין עשרה לחמישה עשר אחוז מדי שנה והרווח הזה צריך לבוא ממקום כלשהו והוא בא לידי ביטוי במחירים הבנקאיים, בעמלות ובעיקר בריביות.
<צפי הדר ריכטר: בבנק קואופרטיבי אין את בעל השליטה.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הלקוחות הם הבעלים.
<צפי הדר ריכטר: כל אדם יכול לקנות מניית חברות אחת בלבד וקיבלנו החלטה תקדימית מרשות ניירות ערך שמניית החברות באופק איננה נייר ערך אלא היא מניית חברות בלבד.
רוברט אילטוב: זה בעצם הקונספט לבנק קואופרטיבי ולאו דווקא קונספט לבנק ספציפי שלכם.
רוברט אילטוב: כלומר, במידה ויקומו עוד קבוצות שירצו להקים בנק קואופרטיבי, גם המניה שלהן תיחשב לאותו צורך בפטור.
<צפי הדר ריכטר: אני מאמינה שכן.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו רואים את עצמנו כפורצי דרך.
רוברט אילטוב: נציג ניירות ערך, האם אני טועה?
<מוטי ימין: מה הייתה השאלה?
<צפי הדר ריכטר: האם כל בנק קואופרטיבי שיקום יזכה לאותה החלטה שקיבלנו אנחנו בהיבט של פטור מתשקיף?
<מוטי ימין: התשובה מאוד תלויה במבנה החברות בבנק הקואופרטיבי.
רוברט אילטוב: כל עוד המבנה הוא אותו מבנה.
<מוטי ימין: לרבות סכום ההשתתפות של כל חבר וחבר, התנאים לפדיון החברות, אני מניח שהכול יוצר במצגת.
<מוטי ימין: צריך לומר התשובה ניתנה בהתאם לנסיבות של אופק והיא לא בהכרח תהיה רוחבית לכל בנק חברתי שיוקם.
רוברט אילטוב: אני כבר אומר לך שזה בעייתי מאוד וזה בגיץ מאוד.
רוברט אילטוב: לכן הייתי רוצה שאתם תבנו איזשהו מבנה שיהיה מבנה כללי לכל מי שירצה להקים בנק קואופרטיבי ולא לקבוצה אחת.
<מוטי ימין: מאוד בעייתי לרשות ניירות ערך לאפיין את המבנה העסקי של כל מיזם שיכול לקום במודל של בנקים חברתיים.
רוברט אילטוב: אתה תבנה מודל אחד לבנק קואופרטיבי וכולם יעבדו לפי אותו מודל.
<מוטי ימין: יוצאות הנחיות המפקח של הבנקים.
<מוטי ימין: אנחנו כרשות ניירות ערך מגיבים לאחת הפינות שעשויות לאפיין את הפעילות של הבנק החברתי.
רוברט אילטוב: נמצא כאן נציג בנק ישראל?
<עמי ברנע: כן.
<עמי ברנע: אני לא נציג בנק ישראל אלא אני מבנק ישראל.
רוברט אילטוב: מה עמדתכם בסוגיה הזאת?
רוברט אילטוב: זה אמור להיות מאוד ברור לכל קבוצה שתרצה להקים בנק קואופרטיבי.
רוברט אילטוב: התנאים והכללים צריכים להיות ברורים.
רוברט אילטוב: זה לא שלכל קבוצה יהיה מבנה חדש ופטורים משלו.
רוברט אילטוב: זה בטח לא יהיה מקובל על המערכת.
<עמי ברנע: לשאלה שאתה שואל אין לי תשובה לגבי העמדה של הפיקוח על הבנקים אבל אני חושב שזאת שאלה מאוד טובה.
<עמי ברנע: אתם פונים לקהלי יעדים שהיום לא מקבלים אשראי מכל מיני סיבות ומה שאתם צריכים – גם ההצעה של רשות ניירות ערך וגם ההצעה שלכם – אתם צריכים לשכנע אותנו שבמבנה החדש שאתם מציעים ייעלמו המכשולים האלה בגללם עסקים קטנים לא מקבלים אשראי.
<עמי ברנע: אתם בכלל לא מדברים על סיכונים, על ניהול סיכונים והפיקוח על ניהול הסיכונים.
<עמי ברנע: אני חושב שכאן יש איזו חולשה אבל יכול להיות שפשוט אני לא יודע את כל העובדות.
<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שהשאלה טובה אבל זה מאוד מקדים את המאוחר.
<צפי הדר ריכטר: עוד לא הצגתי את היוזמה.
רוברט אילטוב: זאת סוגיה מאוד עקרונית שאני מבקש לקבל עליה תשובות.
רוברט אילטוב: אני בטח לא רוצה שיהיה מישהו שיקבל תנאים מסוימים ומישהו שיקבל תנאים אחרים.
רוברט אילטוב: כמו שאתם רוצים להקים בנק שהוא פתוח לציבור, הוא חשוף, הוא שקוף, גם הכללים להקמת אותו בנק צריכים להיות פתוחים, שקופים וברורים.
רוברט אילטוב: בטח זה צריך להיות פתוח לכלל הציבור ההתאגדות הזאת צריכה להיות נגישה לקבוצות נוספות אחרות.
רוברט אילטוב: אנחנו לא נוכל לקבל שיש כלל ויש יוצא מן הכלל כאשר בעצם היוצא מן הכלל הוא הכלל.
רוברט אילטוב: זה בטח לא יכול להיות מקובל עלינו כמחוקקים.
רוברט אילטוב: לכן הסוגיה הזאת, אני רוצה שתמצאו לה פתרונות כבר בשלבים הראשונים.
רוברט אילטוב: אני כבר לא מדבר על סיכונים ובטח באותה קבוצה אותה תקימו בנק ישראל יהיה שותף להחלטות ויעלה את הסוגיות של סיכונים של אותו אשראי, שזה לא פחות חשוב.
רוברט אילטוב: אני בטח לא ארצה שתתנו אשראי על ימין ועל שמאל לגופים שלא יוכלו להחזיר אותו כי בסוף הציבור יצטרך לשלם אותו.
רוברט אילטוב: לכן צריכים להיות כללים מאוד ברורים ואני חושב שבסוגיה הזאת אני מבקש מכם - מכל הגורמים הממשלתיים שעוסקים בנושא - לבחון אותה כבר עתה.
רוברט אילטוב: אני מבקש לבחון את הכללים בצורה מאוד ברורה ולעשות את זה נגיש לכלל הציבור, כך שלא יהיה מישהו שכאילו מקבל איזושהי הטבה.
רוברט אילטוב: אנחנו בטח לא מחפשים זאת.
<צפי הדר ריכטר: אני בהחלט מסכימה אתך.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו רואים את עצמנו כפורצי דרך עבור אחרים.
רוברט אילטוב: בטוח שנגיע לבית המשפט העליון וזה לא יקרה.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו עבדנו מול רשות ניירות ערך.
<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אנחנו הגשנו טיוטת תשקיף ועברנו תהליך מאוד ארוך שלקח תשעה חודשים עד שהגענו להחלטה שקיבלנו והם שקלו בפירוש השלכות רוחב.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הם כן ראו לנגד עיניהם יוזמות כמו היוזמה שלנו - סליחה שאני מדברת בשמכם אבל אני פשוט יודעת כי עברתי את התהליך – שיבואו מחר ואם הם יעמדו בכל הקריטריונים, הם יקבלו בדיוק את אותה החלטה כפי שהתקבלה לגבינו.
<צפי הדר ריכטר: יחד עם זאת, נכון שצריך ליצור ודאות גם מעבר לכך וצריך ליצור ודאות רגולטורית שלא באה באמצעות החלטה תגובתית.
<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שהמפתח בהקשר הזה אצל המפקח על הבנקים והוא גם יודע את זה.
<צפי הדר ריכטר: זאת בהחלט נקודה שהיא נקודה נכונה.
<צפי הדר ריכטר: לעניין ניהול סיכונים.
<צפי הדר ריכטר: עצם זה שמקימים אותנו לעבוד ומייעדים אותנו לעבוד עם יחידים ועם עסקים קטנים לא אומר שאנחנו ניתן אשראי לכל דיכפין ובלי ניהול סיכונים.
<צפי הדר ריכטר: כמובן לא זאת הכוונה.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו בנק שצריך להיות בנק בר קיימא לאורך שנים ומי שייתן אשראי לא אחראי, לא ישרוד.
<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים גם לא ייתן את הדבר הזה, להפך, פרופסור שנער ציינה שהבנקים האלה הם מאוד שמרנים יחסית וזה נובע ממודל הבעלות שלהם.
<צפי הדר ריכטר: הם לא מחפשים את הרווח כדי לשלם דיבידנדים כלפי מעלה אלא הם מחפשים להיטיב עם הלקוחות שלהם.
<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, העובדה שעסקים קטנים לא מקבלים היום מספיק אשראי ויש מחנק אשראי, זה לאו דווקא בגלל שהם מסוכנים ואין מחיר עבור האשראי שלהם אלא זה בגלל סיבות רבות אחרות.
<צפי הדר ריכטר: עדיף לתת אשראי לעסק גדול, לפעמים עלויות עסקה לעסק גדול ולעסק קטן הן בדיוק אותן עלויות עסקה ולא בגלל סיכון שונה.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו חושבים שיש כאן הרבה בשורה מבחינת הרצון שלנו והייעוד שלנו לעבוד בכלל עם עסקים קטנים.
<צפי הדר ריכטר: כל השפה תהיה הרבה ידידותית לעסקים קטנים.
<צפי הדר ריכטר: זה לא אומר שניתן אשראי לא אחראי.
<צפי הדר ריכטר: חד משמעית לא.
<צפי הדר ריכטר: אם מישהו הבין אותי לא נכון, אני מבהירה.
<צפי הדר ריכטר: להפך, אני אומרת שזה יהיה בנק לכל דבר אלא שהוא יהיה מיועד וממוקד במשקי בית ובעסקים קטנים.
<עמי ברנע: גם היום הבנקים המסחריים לא נותנים אשראי עצמי ללקוחות ללא ערבות מדינה, ללקוחות קטנים, והשאלה היא למה.
<עמי ברנע: למה שבנק קואופרטיבי כן ייתן ללא ערבות ממשלתית?
<צפי הדר ריכטר: כי זה המנדט שלו.
<צפי הדר ריכטר: זה קהל היעד שלו.
<צפי הדר ריכטר: העסקים הגדולים חסומים בפני.
<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים קבע לי מגבלת תקרה של 25 מיליון שקלים.
<צפי הדר ריכטר: זה קהל היעד שלי ולשם אני מכוונת.
<צפי הדר ריכטר: כל המבנה שלנו מכוון לקהל הזה ולכן אנחנו ניערך כך שגם תחת ניהול סיכונים נכון ואחראי, גם תחת פיקוח על הבנקים, אנחנו נוכל לעבוד.
<צפי הדר ריכטר: זאת הנחת המוצא שלנו.
<צפי הדר ריכטר: נכון שיש עם מי לעבוד וצריך לעבוד עם מגזר העסקים הקטנים.
<רועי קציר: כל הבנקים נותנים אשראי לעסקים קטנים, גם לא בערבות מדינה.
<רועי קציר: להתייחסות שלך לגבי אשראי לעסקים קטנים, יש פטור של בנק ישראל להלוואות עד מאה אלף שקלים, פטור מדמי טיפול באשראי עד למאה אלף שקלים וזה דבר חדש בדוח זקן.
<רועי קציר: זה שתיתנו אשראי, זה נהדר ואנחנו בעד, אבל זה לא נכון לומר שהבנקים גובים מחירים גבוהים על דמי טיפול כי אשראי של עסקים קטנים באמת, משקי בית של עד מאה אלף שקלים, זה עלה מחמישים אלף למאה אלף שקלים, יש פטור מעמלות.
<צפי הדר ריכטר: נכון.
<צפי הדר ריכטר: זה דבר חדש.
<רועי קציר: היה חשוב לומר את זה.
<צפי הדר ריכטר: בסדר גמור.
<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אנחנו מדברים לא רק על עמלות אלא בעיקר על מרווחי אשראי.
<צפי הדר ריכטר: אני מקבלת את החידוד שהוא חדש.
<צפי הדר ריכטר: אמרנו שבבנק קואופרטיבי יש מודל בעלות שונה מהמוכר לנו בבנקים הרגילים, הן בשליטה.
<צפי הדר ריכטר: הלקוחות הם הבעלים ולכן הבנק צריך להיות רווחי כדי להמשיך ולהתקיים כמוסד פיננסי, אבל כל הרווח שלו יהיה קודם כל רווח, רק אותו מרווח שיאפשר לו להמשיך ולהתקיים בצורה יציבה וכל יתר הרווח לא משולם כדיבידנד לאף אחד אלא מוחזר ללקוחות בצורה של הטבות על הפעילות, אם זאת הורדת עמלות ואם זאת הורדת ריביות על אשראי וריביות יותר טובות על פיקדונות וחסכונות.
<צפי הדר ריכטר: לכן זה בנק שהלקוח ולא הרווח, כמו שכתבתי כאן, בראש סדר העדיפויות שלו.
<צפי הדר ריכטר: שוב, קהל היעד הוא משקי בית ועסקים קטנים ולכן יש לנו צוות שבונה היום את המוצרים הבנקאיים ויושב וחושב איזה צרכים יש למשקי הבית ואיזה צרכים יש לעסקים קטנים.
<צפי הדר ריכטר: יש לנו שיתוף פעולה גם עם לה"ב ועם מגזרים רבים עבורם אנחנו בונים את המוצרים של הבנק הקואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: איך זה עובד.
<צפי הדר ריכטר: כל אחד, אדם או עסק קטן, יכול לרכוש מניית חברות אחת בלבד.
<צפי הדר ריכטר: רק מי שתהיה לו מניית חברות יוכל להיות לקוח של הבנק הקואופרטיבי וליהנות מהתנאים שהוא יציע.
<צפי הדר ריכטר: כמו שאמרתי, רווחי הבנק משמשים לשתי מטרות בלבד: פעם אחת לחיזוק בסיס ההון של הבנק, ופעם שנייה למתן הטבות על הפעילויות.
<צפי הדר ריכטר: זה חוזר ללקוחות שהם הבעלים בצורה של הטבות על הפעילות הבנקאית שלהם.
<צפי הדר ריכטר: הבאתי כאן כמה נתונים לגבי המצב בעולם.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא ממציאים שום דבר בהקשר הזה.
<צפי הדר ריכטר: בנקים קואופרטיביים קיימים מאז המאה ה-19.
<צפי הדר ריכטר: 256 מיליון אנשים ברחבי העולם הם לקוחות של בנקאות קואופרטיבית ואני חושבת שזה מספר מאוד חזק ומאוד מרשים.
<צפי הדר ריכטר: זה עובד טוב.
<צפי הדר ריכטר: לבנקאות הזאת יש נכסים עולמיים בהיקף של עשרה טריליון דולר.
<צפי הדר ריכטר: בארצות הברית ובקנדה 45 אחוזים אגודות אשראי ובאירופה זה קצת יותר נמוך.
<צפי הדר ריכטר: מי שמוריד את הממוצע, דרך אגב, אלה בעיקר ארצות מזרח אירופה.
<צפי הדר ריכטר: בצרפת אנחנו רואים כ-47 אחוזים בנקים קואופרטיבים, כמעט חצי מהשוק.
<צפי הדר ריכטר: באוסטריה ובאיטליה, שלושים אחוזים.
<צפי הדר ריכטר: בהולנד שלושים אחוזים.
<צפי הדר ריכטר: אלה מספרים מאוד חזקים.
<צפי הדר ריכטר: זה עובד וזה עובד טוב.
<צפי הדר ריכטר: קצת נתונים לגבי שיתופי פעולה או איך עובדים הבנקים הקואופרטיביים בעולם עם עסקים קטנים.
<צפי הדר ריכטר: באירופה, אחד מכל שלושה עסקים קטנים הוא לקוח של בנק קואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: בארצות הברית, אם מסתכלים על המשבר, קיבלתי נתונים מהאיגוד העולמי של ארגוני האשראי לפיהם במשבר הפיננסי, בזמן שהבנקים המסחריים הרגילים ירדו בהיקף ההלוואות בחמישה אחוזים, בבנקים הקואופרטיביים דווקא הגדילו והגדילו משמעותית את ההלוואות לעסקים הקטנים, כמעט בארבעים אחוזים יותר.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הם המשיכו להזרים חמצן ואשראי לעסקים הקטנים גם במהלך המשבר.
<צפי הדר ריכטר: איך הבנקים הקואופרטיביים שרדו את המשבר הפיננסי.
<צפי הדר ריכטר: הם שרדו אותו טוב מאוד, כאשר גם ב-2009, בשיא המשבר, הדירוג שלהם נשאר, A ומעלה והסיבה לכך היא פשוטה והיא משום שמדובר בבנקים שמרנים.
<צפי הדר ריכטר: בגלל שאין בעל הון שרוצה לראות רווחים, ולמעשה הבנקים המסחריים הגדולים – אם מסתכלים על ארצות הברית – נכנסו לתחומים מאוד מסוכנים כדי להגדיל את הרווח שלהם, מה שנקרא תיאבון סיכון גבוה שהיה להם, זה גם מה שבגדול הפיל אותם ואילו הבנקים הקואופרטיביים לא היו שם.
<צפי הדר ריכטר: הם לא רוצים יותר רווחים אלא רק לתת מחירים יותר טובים ללקוחות שלהם ולכן כמעט אף בנק קואופרטיבי לא התעסק בנכסים רעילים ולכן אף אחד לא נפל במהלך המשבר, לא הולאם במהלך המשבר ואפילו באירופה הם ספגו הפסדים כי כל השוק ירד אבל בצורה הרבה יותר מתונה כאשר מדובר בשמונה אחוזים באירופה לעומת עשרים אחוזים מחלקם היחסי בשוק הבנקאות, שאלה נתונים מאוד יפים.
<צפי הדר ריכטר: מבחינת אופק אנחנו נמצאים בתהליך הקמה.
<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים מאוד תומך, עובד ואמור לפרסם בחודשים הקרובים את הרגולציה בה הוא גם יכתוב את המתווה להקמת הבנק הקואופרטיבי, את לוח הזמנים ואת ההון ההתחלתי.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו נמצאים אתו בקשר שוטף.
רוברט אילטוב: מה הדרישות להון ההתחלתי?
<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא יודעים.
<צפי הדר ריכטר: זה יפורסם במתווה.
<צפי הדר ריכטר: ההון ההתחלתי, כמו שציינתי, בא מאתנו, מהציבור.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, כבר היום באופק אנחנו קוראים לאנשים להצטרף ליוזמה, לאגודה שיתופית - אין עדיין בנק וזה האתגר הגדול – לשלם 3,000 שקלים, אלף שקלים להקמה ואלפיים שקלים אנחנו שמים בנאמנות בידי חברת הרמטיק, חברה חיצונית, כדי שזה ישמש אך ורק להון העצמי של הבנק.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו צריכים נדבך על גבי נדבך לבנות את ההון העצמי.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו סימנו לעצמנו יעד של שלושים אלף אנשים אתם נתחיל ואנחנו מבינים שכנראה היעד הזה הוא ריאלי מבחינת ההון העצמי ההתחלתי, אבל אנחנו נראה אותו במתווה שיפורסם על ידי המפקח על הבנקים.
רוברט אילטוב: כלומר, אתם מדברים על כמאה מיליון שקלים הון התחלתי.
<צפי הדר ריכטר: אלה האינדיקציות שיש לנו.
<צפי הדר ריכטר: אני מקפידה ואומרת שזה פורסם במתווה של המפקח על הבנקים.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו חושבים שהעסקים הקטנים, בגלל שאנחנו מיועדים להם והמפקח על הבנקים ייעד אותנו לעבוד אתם, מאוד חשובה לנו גם הצטרפות של כל אחד בציבור ויש הצטרפות מאוד יפה.
<צפי הדר ריכטר: באופק יש למעלה ממאה מתנדבים.
<צפי הדר ריכטר: יש לנו מפקחים לשעבר על הבנקים, אקדמאים, אנשי שוק ההון, בכירים לשעבר בענף הבנקאות שיושבים ועובדים בצוותים שלנו.
<צפי הדר ריכטר: הם באים בהתנדבות מתוך אמונה שראוי שבנק קואופרטיבי יקום, ושוב, בלי לפגוע בבנקים רגילים.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא מיועדים לכולם ואנחנו לא מהווים את הפתרון היחיד ולא פתרון קסם אבל אנחנו חושבים שזה פתרון רצוי וראוי שיהיה במדינת ישראל כפי שהוא קיים בכל העולם.
רוברט אילטוב: כל הסוגיה של בנקים קואופרטיביים או אגודות אשראי או בנקים נוספים, אין ספק שהחלוקה שהראית לנו מדברת בפני עצמה.
רוברט אילטוב: הצורך לדלל את הריכוזיות מתבקש מעצם זה שמסתכלים על התמונה.
רוברט אילטוב: הכלים שאנחנו צריכים לפתח כאן הם כלים חשובים אבל מצד שני, כמו שאמרתי, הדברים צריכים להיות ברורים, פשוטים ונגישים גם לקבוצות אחרות כדי שגם תהיה תחרות וגם תהיה שקיפות לא רק בפעילות הבנק עצמו אלא גם ברישום ואפשרות להקים עוד גופים כאלה ואחרים, בין היתר גם לקדם את התחרות ובין היתר גם לתת את השירות הטוב יותר לציבור.
רוברט אילטוב: יש שאלות לסוגיה של הבנק הקואופרטיבי?
<רובי נתנזון: מספר הערות.
<רובי נתנזון: קודם כל, היוזמה הזאת מבורכת וכן ירבו.
<רובי נתנזון: השאלה היא האם ההון העצמי מושתת רק 3,000 שקלים של כל חבר או שיש עוד מקורות מימון?
<צפי הדר ריכטר: אנחנו יכולים לקבל תרומות.
רוברט אילטוב: אתם עמותה?
<צפי הדר ריכטר: אנחנו אגודה שיתופית.
<רובי נתנזון: השאלה השנייה היא אם זה באמת נותן פתרון.
<רובי נתנזון: זאת אומרת, לצרכים בקרב עסקים קטנים ועצמאיים קטנים ביותר.
<רובי נתנזון: כפי שנאמר גם על ידי נציג בנק ישראל, לעתים הם בכלל לא יודעים איך לקחת אשראי וכאן נכנס גם האלמנט של הסיכון במתן האשראי.
<רובי נתנזון: למשל – וזה ציינתם בישיבה הקודמת שהתקיימה כאן – מתוך סקר שנעשה בלה"ב מתברר שמתוך הנשאלים בסקר בהיקף מאוד גדול שבוצע, 61 אחוזים מאלה שענו לסקר מתוך העצמאים והעסקים הקטנים, לוקחים מסגרות אשראי בבנק וזאת הדרך הכי יקרה של לקיחת אשראי.
<רובי נתנזון: הם לא יודעים איך לקחת הלוואה כשהיא כמובן מלווה בערבויות והעלויות שלה מן הסתם יותר קטנות.
<רובי נתנזון: 11 אחוזים מביאים הון עצמי.
<רובי נתנזון: במלים אחרות, האם הבנק הזה בנוי בתפיסה שהוא גם נותן הזדמנות לאלה שלא יודעים לקחת אשראי והאם הוא נותן מענה על אופן לקיחת האשראי?
<רובי נתנזון: אני חושב שזה מרכיב מאוד מרכזי.
<צפי הדר ריכטר: אני מסכימה אתך.
<רובי נתנזון: אתם תציעו מוצר, הוא יהיה זול ויהיה כדאי, אבל מי ייקח אותו?
<רובי נתנזון: מי שיודע לקחת אבל מי שלא יודע לקחת, לא יגיע לשם ואולי הוא הנזקק ביותר.
<צפי הדר ריכטר: אני אענה לך בשני מישורים.
<צפי הדר ריכטר: מישור אחד, זאת בדיוק המהות של בנק קואופרטיבי ואנחנו נמצאים בקשרים מאוד טובים עם בנקים קואופרטיביים בעולם ועם ארגונים של בנקים קואופרטיביים שבגלל שהם בנקים חברתיים, יש להם אג'נדה להפיץ את הבנקאות הזאת בעולם והם מסייעים לנו מקצועית.
<צפי הדר ריכטר: זאת בנקאות שבגלל שהיא לא מחפשת את שורת הרווח, היא בבעלות הלקוחות והיא חושבת עם הלקוח עבורו.
<צפי הדר ריכטר: תמיד אוהבים לומר לנו בעולם שהם יושבים עם הלקוח שלהם מאותו צד של המחשב.
<צפי הדר ריכטר: זה לא שמישהו אחד יושב עם כל האינפורמציה אצלו, הבנקאי, והבן אדם בא והוא לא יודע איך אפילו לבטא את הצרכים שלו ומה מתאים לו.
<צפי הדר ריכטר: לכן חושבים יחד אתו.
<צפי הדר ריכטר: לא דוחפים אותו כמו שאתה אומר לקחת את הכסף ממסגרות אשראי או לפחות אין מצב שלא מציעים לו ואומרים לו מה האפשרויות שעומדות בפניו, איזה אשראי יותר זול ואיך לגשת לקבל אותו אלא ההיפך.
<צפי הדר ריכטר: בנקאות קואופרטיבית בדיוק משום שהיא בבעלות הלקוחות, זאת האג'נדה שלה לחשוב ביחד.
<צפי הדר ריכטר: היא לא מחפשת את הרווח הגדול אלא היא מחפשת לפעול עבור הלקוח.
<צפי הדר ריכטר: המישור השני.
<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שזה בדיוק אותו חיבור שציינתי בינינו לביניכם, לבין לה"ב, שכבר היום קיים עם לה"ב, כדי לחשוב במשותף איך לייצר מוצר שיהיה גם ידידותי לעסקים הקטנים, גם יעזור לו וינגיש לו מבחינת השפה, איזה מוצרים מתאימים וכולי.
<צפי הדר ריכטר: בדיוק אותו שיתוף פעולה שהוא נכון לנו.
<רות פלאטו שנער: אני רוצה להוסיף עוד תשובה.
<רות פלאטו שנער: מה שעוד מאפיין מודלים של בנקים קואופרטיביים ברחבי העולם זה קשר מאוד מאוד חזק עם הקהילה ופעילות למען הקהילה.
<רות פלאטו שנער: אנחנו רואים שהבנקים הקואופרטיביים לא עוסקים רק בבנקאות אלא הם ממש פעילים באזורים ובשכונות שם הם נמצאים.
<רות פלאטו שנער: יותר מזה, אחד הנושאים שבנקים קואופרטיביים ברחבי העולם שמים עליהם דגש הוא הנושא של חינוך פיננסי.
<רות פלאטו שנער: חלק מהרעיון – ושוב, זה מתקשר למה שנאמר כאן – הוא שהלקוח הוא החבר והוא הבעלים.
<רות פלאטו שנער: אנחנו, הבנקים, רוצים שאותו אדם יבוא כשהוא מבין, ואם הוא לא מבין – חלק מהמטרה של הבנקים האלה היא פשוט לתת לו את הכלים.
<רות פלאטו שנער: אנחנו רואים הרבה מאוד השקעה בתחום של חינוך פיננסי.
<אביגדור זיידמן: לשכת היועצים.
<אביגדור זיידמן: האמת היא שלוגית זה נראה פנטסטי.
<אביגדור זיידמן: אני רוצה לשאול איך הבנק החדש ערוך לערוך שינוי תודעתי בישראל לאור כל מה שאנחנו קוראים ושומעים על בנקים ועל כל מיני חברות.
<אביגדור זיידמן: אני חושב שזה אתגר עצום לעשות את השינוי הזה והשאלה איך מתכוונים באופן פרקטי לעשות אותו.
<צפי הדר ריכטר: קודם כל, אני מסכימה אתך שהאתגר הוא באמת עצום.
<צפי הדר ריכטר: אתה מדבר על שינוי תודעתי במובן של להוציא אנשים מעמדה צינית לפיה שום דבר כבר לא יכול להשתנות?
<אביגדור זיידמן: כן.
<אביגדור זיידמן: שיאמינו.
<אביגדור זיידמן: מבחינתנו בנק הוא בנק.
<צפי הדר ריכטר: אתה צודק.
<צפי הדר ריכטר: קודם כל, אנחנו חושבים שיש היום חלון הזדמנויות יוצא מן הכלל, אולי נדיר, כדי שהדבר הזה יקום.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, פעם אחת זה על רקע המחאה החברתית, אנשים רוצים שינוי, הם צמאים לשינוי ובאיזשהו מקום הם כן מאמינים שאפשר לשנות.
<צפי הדר ריכטר: יש תחומים זה הוכח שם כמו תחום הסלולר.
<צפי הדר ריכטר: יש דברים שכן זזו.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו מרגישים את זה.
<צפי הדר ריכטר: זאת השליחות שלנו.
<צפי הדר ריכטר: סיפרתי לך לפני כן שהיום אנחנו נמצאים בכל הארץ, אנחנו פשוט חורשים את הארץ ונותנים את המצגות של אופק כדי להסביר מהי בנקאות קואופרטיבית שהיא כל כך נפוצה בעולם.
<צפי הדר ריכטר: בארץ אין בנק קואופרטיבי ואפילו לא שמעו על בנק קואופרטיבי.
<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, זאת השליחות שלנו להסביר מה המוצר הזה ולמה הוא נכון.
<צפי הדר ריכטר: האתגר שלנו כל כך גדול שזה לגייס היום אנשים לרעיון לשינוי.
<צפי הדר ריכטר: לכן אנחנו קודם כל חורשים ברגליים את הארץ ומסבירים למה צריך ולמה כדאי להצטרף, כדי לשכנע אנשים אלא אם כן הם רוצים להישאר עם העוגה כמו שהיא, ואם היא לא כואבת לנו, נישאר אתה וגם לא תהיה לנו אחר כך זכות להתלונן על כך שלא קרה שום דבר.
<צפי הדר ריכטר: אם אנחנו כן רוצים לשנות, וקואופרטיב הוא יוזמה של אנשים שנוטלים את גורלם בידם כדי ליצור לעצמם מציאות טובה יותר ובלי ציניות, זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
<צפי הדר ריכטר: אנחנו רוצים ליצור מציאות טובה יותר, לשנות את העוגה ולהכניס תחרותיות לתחום הזה.
<צפי הדר ריכטר: זה צד אחד של הפאזל.
<צפי הדר ריכטר: יש חלון הזדמנויות כי גם הרגולטור, כמו שהראיתי, נתן לדבר הזה לקרות ומחויב באופן אישי, המפקח על הבנקים, כדי שזה יקרה.
<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, גם ההחלטה של רשות ניירות ערך, אני חושבת שהיא תקדימית ולא הייתה פשוטה והיא פורצת דרך.
<צפי הדר ריכטר: זה מחייב את כולם לחשוב קצת אחרת כדי להביא מוצר אחר שקיים בעולם ואצלנו לא קיים.
<צפי הדר ריכטר: הצלע השלישית של הפאזל הזה זאת באמת תמיכה של המדינה כדי שזה יקרה.
<צפי הדר ריכטר: שר האוצר תומך בהקמה, שר הכלכלה תומך בהקמה, יש לנו את רשם האגודות השיתופיות וכמובן הציבור.
<צפי הדר ריכטר: יש כאן מאמץ משותף להצטרף לשינוי ולא להישאר בתחום הציני של שום דבר לא יכול להשתנות.
<צפי הדר ריכטר: אם שום דבר לא יכול להשתנות ולא שווה אפילו לנסות, נישאר עם העוגה כמו שהראיתי אותה וגם אסור יהיה לנו להתלונן.
<איתי בן נתן: לשכת היועצים העסקיים.
<איתי בן נתן: אני רוצה לחזק את הדברים של רובי נתנזון בנקודה של המורכבות של השירותים הפיננסיים שקיימים היום במדינה ואין ספק שהשירותים והמורכבות שלהם יהיו יותר גבוהים ככל שבאמת ייצרו כל מיני שירותים פיננסיים מתקדמים יותר שיתנו את ההלוואות.
<איתי בן נתן: מטפלים בזה היום רק ברמה אחת, ברמת הידע והנגשת המוצר ללקוח ולא נוגעים בנקודה של איש המקצוע שמטפל מול אותו לקוח שזקוק להלוואה.
<איתי בן נתן: אני חושב שהמדינה כאן חוטאת במטרה וצריך לשים את הדברים על השולחן.
<איתי בן נתן: הנושא של הסדרת העיסוק של היועץ העסקי, הוא מאוד מאוד מהותי בהיבט הזה.
<איתי בן נתן: אם יהיה לנו הסדרת העיסוק ל היועץ העסקי שהוא זה שיעבוד מול העסק ויטפל בו ברמה האובייקטיבית, ברמה הייעוצית, יסביר לו וידריך אותו, אנחנו מאמינים וחושבים שאז הדברים ייראו אחרת והפתרונות יהיו יותר נגישים לציבור והרבה יותר ברורים.
רוברט אילטוב: בישיבה הקודמת דיברנו על סוגיית היועצים.
רוברט אילטוב: אנחנו נקיים דיון רחב בנושא הזה ונשמע את הדעות, ואם יהיה צורך להסדיר את זה בחקיקה, נעשה גם את זה.
רוברט אילטוב: הדיון היום הוא על נושא של בחינת הסוגיות ופתרונות בנושא אשראי ומה הם הכלים הפיננסיים והכלים שהמדינה תעניק לשוק כדי לתת את הפתרונות.
רוברט אילטוב: רשמנו בפנינו את הנושא ואנחנו נדון על איך מקדמים, איך מייעצים, איך עוזרים לעסקים קטנים.
רוברט אילטוב: זאת סוגיה שהיא לא פחות חשובה וגם היא נוגעת לגיוס הון לעסקים קטנים, אבל זה לא הנושא לנו היום.
רוברט אילטוב: כאמור, אנחנו נטפל בזה.
גרין: סגן נשיא התאחדות בוני הארץ, התאחדות הקבלנים בשמה הקודם, יושב ראש האגף לבנייה חוזית בהתאחדות.
גרין: באגף אצלנו חברים מהחברות שאתם מכירים בשוק כמו סולל בונה, דניה סיבוס, שפיר וכל החברות הגדולות אבל יש אצלנו הרבה קבלנים קטנים, עסקים קטנים, שמהווים את חוט השדרה.
גרין: אני כאן היום כדי להיות הפה שלהם.