GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפתח רון טל: הרפורמה במשק החשמל ולא רק בחברת החשמל, במרכזה כמובן חברת החשמל, היא איננה יותר Nice to have אלא היא Must have ואם היו כאלה שהם סקפטים כי המדינה לא מתכוונת ברצינות, אני חושב שגם המחוקק באמצעות הוועדה הזאת וועדות אחרות, ובראש וראשונה הממשלה בראשותו של שר האוצר ושר האנרגיה, שמו על השולחן את הרפורמה הזאת ואני אומר לך כבוד יושב ראש הוועדה שרק ב-48 השעות, מתוך ה-48 השעות האחרונות, ישבנו ביחד כל הצדדים במשך 17 שעות והתקדמנו.
<יפתח רון טל: יש עוד מחלוקות אבל אני חושב שעם הרצון הטוב הקיים, עם הדיאלוג שהוא לגופו של עניין, מנסים לשמור את האמוציות במקומות אחרים ואני חושב שכל הצדדים מבינים שאת ההזדמנות הזאת לא מפספסים.
<יפתח רון טל: אני מעריך שבאמת – שוב, אני לא אדבר מתוך הוועדה כי התבקשתי לא לומר מה קורה בחדרי הוועדה ואני מבקש לכבד את זה מה גם שאני לא יושב ראש הוועדה – בסך הכול בשבוע הקרוב, עם עוד סט של דיונים, ניתן יהיה להגיע לנייר עקרונות.
<יפתח רון טל: זה איחור של שבוע למנדט שקיבל אורי יוגב בנושא הזה.
יעקב ליצמן: זה מכוסה תקציבית?
<יפתח רון טל: שנייה.
<יפתח רון טל: זה מטפל קודם כל בהסדרת התחרות בייצור החשמל במדינת ישראל כי דה פקטו כבר יש תחרות אבל התחרות הזאת לא מוסדרת וזה יוצר חוסר יציבות עד כדי שוק למעשה עם פעילות בלתי נשלטת ואת זה חייבים להסדיר וזה הדבר החשוב ביותר.
ניסן סלומינסקי: אתה מודע לכך שהרבה מאוד אומרים שחברת חשמל היא זאת שמנסה בדרכים מתוחכמות לגרום לכך שלא תהיה תחרות.
<יפתח רון טל: בטח שאני מודע לזה.
<יפתח רון טל: אני רוצה להגיד לכם שלא רק שזה לא נכון, לא רק שזה קנטרני, אלא זה גם מעליב.
קארין אלהרר: זה לא נכון שהוועד מתנגד?
<יפתח רון טל: מה פתאום?
<יפתח רון טל: ממש לא.
<יפתח רון טל: כל מה שהוועד רוצה זה להסדיר.
<דוד צרפתי: זה חלק מההסכם.
<דוד צרפתי: הוועד בכלל לא מתנגד.
<דוד צרפתי: צריך להסדיר את זה.
קארין אלהרר: מה זה אומר להסדיר?
ניסן סלומינסקי: הכוונה להטיל על החברות הפרטיות כללים כאלה שאין שום סיכוי שתהיה תחרות.
קארין אלהרר: זה קצת נוגד את הרעיון של התחרות.
<יפתח רון טל: תחרות היא לא שוק פרוע.
<יפתח רון טל: מדובר בחשמל, מדובר בתשתית.
<יפתח רון טל: יש כאלה שמכנים את הרפורמה הזאת רפורמת שקשוקה.
<יפתח רון טל: אני רוצה להגיד לכם שאני מגיע ממקומות בהם אני יודע מה זה שינויים גדולים.
<יפתח רון טל: זה שינוי דרמטי ברמה ההיסטורית.
<יפתח רון טל: לוקחים את התשתית הכי חיונית במדינה, מדינה קטנה, וסדר גודל של בין ארבעים לחמישים אחוזים מהמוצר הזה הולך להיות פרטי תוך פחות מחמש שנים.
<יפתח רון טל: זאת לא מהפכה?
ראובן ריבלין: אתם תיתנו אן-בנדלינג לכל חברה וחברה או שאתם תספקו את החשמל?
<יפתח רון טל: אלה בדיוק הדיונים שמתנהלים.
<יפתח רון טל: זה עוד לא סוכם.
קארין אלהרר: זאת ההצעה.
<יפתח רון טל: אלה הדיונים.
<יפתח רון טל: תראו מה קרה לנו.
<יפתח רון טל: יש כבר חברות פרטיות שעובדות ומספקות חשמל ובשקט אומרים שעוד אין הסדרה מסחרית של איך זה מתנהל.
<יפתח רון טל: אני שואל אתכם, רבותיי, אלה לא מתנות.
<יפתח רון טל: זה חשמל.
ראובן ריבלין: רק חברת החשמל מחוברת לצרכנים.
<קריאה: זה מונופול טבעי.
ראובן ריבלין: לכן אני שואל את השאלה.
ראובן ריבלין: זה כמו בבזק, אן-בנדלינג והישענות על התשתיות שלה.
ניסן סלומינסקי: יפתח יאמר את הדברים וכל מי שיש לו שאלות, שירשום אותן ויוכל לשאול אותן לאחר מכן.
ראובן ריבלין: צריך להבין שלחברת החשמל יש את התשתיות וכל מי שרוצה להעביר חשמל אלינו הביתה יצטרך להישען על התשתיות שלה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו יודעים שהמונופול הזה כנראה יישאר בהמשך ואז הרפורמה היא לא רפורמה אבל זה חלק מהשאלות שתשאל אחרי שתשמע את יפתח כי אולי אחרי שתשמע את דבריו, לא יהיו לך שאלות.
<יפתח רון טל: אני רוצה לומר לכם שמי שחושב שבמדינת ישראל, מדינה קטנה כמו מדינת ישראל, בתחום ההולכה למשל אפשר יהיה לחלק את זה לחברות נוספות, לדעתי, בהערכה גסה, עד היום כאן פחות או יותר הייתה הפסקת חשמל כתוצאה מהסערה שהייתה אבל אני לא מדבר על זה כרגע.
ראובן ריבלין: אפשר להכריח את חברת החשמל לספק את התשתיות שלה לכל חברות החשמל שיהיו.
ראובן ריבלין: זה אפשר.
ראובן ריבלין: התשתית שבנויה על ידי חברת החשמל במשך מאה השנים האחרונות בהן החברה עובדת בארץ ישראל, היא תשתית שכדי להקים אותה כך שתגיע אלינו הביתה, ברור לכל אחד שבא להפיק חשמל כאן שצריך למסור את זה לחברת החשמל כדי שהיא תספק.
ניסן סלומינסקי: ואז מה עשית?
ניסן סלומינסקי: אתה יכול לקחת חברה אחרת שהיא אחראית על ההולכה הזאת והיא תקבל גם מחברת חשמל וגם מאחרים.
ניסן סלומינסקי: היא לא תבנה תשתיות כי התשתיות קיימות.
ראובן ריבלין: תישען על התשתיות של חברת החשמל.
ניסן סלומינסקי: תישען ואם יהיה צורך, יעשו עוד.
ראובן ריבלין: לזה צריך חוק.
ניסן סלומינסקי: אתה חושב שהרפורמה תהיה בלי חוקים?
ניסן סלומינסקי: יהיו חוקים.
ראובן ריבלין: השאלה היא האם יש התנגדות למה שנקרא הישענות – מה שנקרא בעגה המקצועית אן-בנדלינג – והאם אנחנו מבינים והאם חבר החשמל מבינה.
ניסן סלומינסקי: ודאי שחברת החשמל לא תסכים.
<יפתח רון טל: אלה בדיוק הנושאים.
ראובן ריבלין: בזק בסוף הסכימה.
<יפתח רון טל: אני חושב שצריך לכבד את ועדת יוגב בה יושבים כל ראשי האוצר, כל ראשי ההסתדרות, כל הנהלת חברת החשמל ושהיא דנה גם בנושאים האלה.
<יפתח רון טל: אני מניח שהוועדה תרצה אחר כך לשמוע מה התוצאה ותביע את עמדתה.
אראל מרגלית: מי מייצג את האזרח הישראלי בוועדה הזאת?
<יפתח רון טל: אנחנו לא אזרחים ישראלים?
<יפתח רון טל: בפני הוועדה הופיע כל מי שרצה.
יעקב ליצמן: מי ייתן לך ערבות לחובות שאתה משקיע?
יעקב ליצמן: זה אולי לב הדיון.
ניסן סלומינסקי: בואו ניתן לו לדבר ונשמע את הדברים.
<יפתח רון טל: בנושא הזה של מצד אחד כניסת הגז עם הכוכבית ששמתי, שהיא לא כוכבית אלא סימן שאלה ענק של היתירות שעדיין לא קיימת גם באספקת הגז, גם בהולכה שלו וגם באחסנה שלו.
באסל גטאס: מה זה יתירות?
<יפתח רון טל: היכולת שלך לייצר תשתית שהיא מספיק חזקה ויציבה כדי שאם חס וחלילה קורית תקלה במקום אחד, אתה יכול להתגבר עליה דרך מקום אחר ולא עושה הפסקה.
ניסן סלומינסקי: היום יש צינור אחד שמוביל את הכול.
<יפתח רון טל: היום יש צינור אחד.
<יפתח רון טל: כל הגז הגדול הזה מגיע היום בצינור אחד ישן שהוקם בתחילת שנות ה-2000.
ראובן ריבלין: גם אני לא מכיר את המונח יתירות.
<יפתח רון טל: מהמילה יותר.
באסל גטאס: שמעת פעם את המושג שקלים שוטפים?
באסל גטאס: בדוח מרכז המחקר יש מושג שנקרא מיליוני שקלים שוטפים.
באסל גטאס: למדתי היום משהו חדש.
<יפתח רון טל: אני מסכם את החלק הזה של הרפורמה.
<יפתח רון טל: אם תרצו בהמשך לפי שאלות, האנשים כאן יתייחסו אבל אני היום יכול להגיד לחברי הוועדה, ליושב ראש הוועדה, שבימים הקרובים – אפילו לא בשבועות הקרובים – אני חושב שניתן יהיה להגיע להסכם עקרונות שייחתם ועל בסיסו יוקמו ועדות ולמעשה יקבעו את ההסכם המפורט.
<יפתח רון טל: זה יגיע להחלטה בממשלה בהתאם לסמכויות הקיימות במדינה.
<יפתח רון טל: זה לא אירוע שהוא אפשרי ואולי לא אלא אין אפשרות אחרת להביא ליציבות במשק החשמל וליציבות פיננסית של חברת החשמל שזה הדיון הזה.
<יפתח רון טל: באופן פרטני, לגבי החוב הפיננסי של חברת החשמל.
<יפתח רון טל: אני מבקש להתמקד.
<יפתח רון טל: יש חוק שאני יודע שנדון - ולכל אחד יש עמדה ברורה כזאת או אחרת - וזה חוק השוויון בנטל שקורם עור וגידים בשבועות האלה.
<יפתח רון טל: אני חושב שכאשר מדברים על שוויון בנטל, אפשר לדבר גם על שוויון בנטל בתשלום חשבונות החשמל.
יעקב ליצמן: לא קורם לא עור ולא גידים.
<יפתח רון טל: בגדול, באים בטענות, ואולי בצדק, על ההטבה של עובדי חברת החשמל בנושא של חשמל חינם.
<יפתח רון טל: אני רוצה לומר לכם שלמעשה הצרכנים שמקבלים הכי הרבה חשמל חינם במדינת ישראל אלה הם הפלשתינים.
<יפתח רון טל: החוב הפלשתיני היום, אחרי שאמרתי 54 מיליארד שקלים, נכון לרגע זה הוא 1.4 מיליארד שקלים.
<יפתח רון טל: כתוב כאן 1.3 מיליארד אבל הוא 1.37 מיליארד שקלים.
<יפתח רון טל: אנחנו מספקים חשמל גם לרשות הפלשתינית, גם לתושבים במזרח ירושלים וכמובן גם לעזה.
<יפתח רון טל: לעזה אין מקורות חשמל אחרים.
<יפתח רון טל: יש שם תחנה קטנה שלא עובדת כי הם לא מקבלים סולר.
<יפתח רון טל: מהמצרים, דרך רפיח, הם מקבלים זרזיפי חשמל כך שמרבית החשמל מגיע מאתנו.
<יפתח רון טל: אנחנו למעשה מספקים חשמל בסדר גודל של מאתיים מיליון שקלים בחודש.
חמד עמאר: מי בעזה אמור לשלם?
חמד עמאר: הרשות הפלשתינאית?
<יפתח רון טל: הרשות הפלשתינאית.
<יפתח רון טל: היא גובה מעזה ומשלמת לנו.
יעקב ליצמן: מי נותן לך ערבות על החובות בסך 400 מיליון שקלים?
באסל גטאס: הוא מקבל כסף ממקורות אחרים.
ניסן סלומינסקי: הזמנו את חברת חשמל ובואו נשמע אותם.
ניסן סלומינסקי: אחר כך נאמר את דברינו.
<יפתח רון טל: אני רוצה לתת לכם כמה נתונים.
<יפתח רון טל: אם תרצו, יש לנו גם מצגת אבל זה פחות חשוב.
<יפתח רון טל: אפשר לראות את התפתחות החוב ותכף אני אגע רק בשקף הזה שמראה איך הוא צומח.
<יפתח רון טל: זאת צמיחה שלא מביישת צמח מפותח.
<יפתח רון טל: אני אומר את זה כי זה כואב לי.
<יפתח רון טל: מעבר לזה שאני יושב ראש חברת החשמל, אני גם אזרח מדינת ישראל.
<יפתח רון טל: אם כל אחד מכם לא היה משלם חשמל, כל אחד בחדר הזה, תוך שבוע היינו מנתקים אותו, נותנים לו התראה.
<יפתח רון טל: את ההתראה לרשות הפלשתינאית אנחנו נותנים כבר כמה שנים וידינו כבולות פחות או יותר, אבל אני אגע בזה בהמשך.
<יפתח רון טל: אנחנו מספקים חשמל במאתיים מיליון שקלים.
באסל גטאס: מה מונע ממך לנתק אותם מהחשמל?
<יפתח רון טל: תכף אני אגע בזה.
<יפתח רון טל: בכל זאת אנחנו חברה ממשלתית.
ראובן ריבלין: הסכמי אוסלו.
<יפתח רון טל: אנחנו מספקים חשמל בערך במאתיים מיליון שקלים בחודש.
<יפתח רון טל: מתוך מאתיים מיליון השקלים האלה, סדר גודל של בין חמישים לשישים מיליון שקלים אנחנו מקבלים באופן שוטף באמצעות המסים הפלשתינים.
<יפתח רון טל: במקום להעביר למסים, הממשלה מעבירה אלינו.
<יפתח רון טל: בנוסף אנחנו גובים סדר גודל של בין חמישים לשבעים מיליון שקלים ישירות מחלק מהצרכנים.
<יפתח רון טל: אם אתם רוצים לדעת מאיפה, חלק מהכפרים וכן הלאה, חלק ירושלמים, נמצא כאן איציק עבודי והוא יכול לתת לכם נתונים.
<יפתח רון טל: סדר גודל של בין שבעים מיליון שקלים לשמונים מיליון שקלים ולתשעים מיליון שקלים, תלוי באיזה חודש, הוא חוב מצטבר.
<יפתח רון טל: זה החוב.
<יפתח רון טל: לכן בשנה מדובר בסדר גודל של מיליארד שקלים בשנה.
<יפתח רון טל: תסתכלו רגע על השקף ותראו שבדצמבר 2012 היינו עם חוב של 837 מיליון שקלים.
<יפתח רון טל: מי שזוכר, הייתה אז פנייה של הרשות הפלשתינית להתקבל כחברה באו"מ ולמעשה ממשלת ישראל החליטה באופן חד צדדי על העברה של 400 מיליון שקלים מהמסים שמעבירים כל חודש לרשות הפלשתינית, לקזז עבור ה-800 מיליון שקלים ובחודש אחד החוב ירד ל-400 מיליון שקלים.
<יפתח רון טל: זאת אומרת, בינואר 2013 היינו בחוב של 400 מיליון שקלים.
<יפתח רון טל: היום אנחנו בפברואר 2014 והחוב הוא 1.4 מיליארד שקלים.
<יפתח רון טל: החוב צמח במיליארד שקלים.
<יפתח רון טל: המספרים מדברים.
יעקב ליצמן: אני יודע שאם אין לי כסף לתת שירות, אני אומר שאני לא מספק אותו.
יעקב ליצמן: למה אתה מספק את השירות הזה אם אתה לא מקבל כסף או לפחות ערבות על החובות?
ראובן ריבלין: זאת חברה ממשלתית.
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, הוא אחראי.
יעקב ליצמן: אני כאזרח אתבע אותו כי הוא נכנס לחובות כאלה על חשבוני.
<יפתח רון טל: אני אומר לך כיושב ראש דירקטוריון, והדירקטוריון בחברת החשמל עוסק בזה בערך פעם בשבוע, בשאלה הזאת, שמצד אחד זאת הפעולה הנכונה שנכון לעשות כנגד צרכן אבל מצד שני אנחנו לא חברה פרטית.
<יפתח רון טל: אגב, אם היינו חברה פרטית, מזמן כבר היה מנותק החשמל.
<יפתח רון טל: מזמן.
ראובן ריבלין: סעיף 11 מחייב אותך.
<יפתח רון טל: עם זאת, מכיוון שיש לנו בעלי בית ובעל הבית היא ממשלת ישראל, ואני מגיע ממקום כזה, אני חושב שאני חייב לכבד את ההיררכיה הזאת.
<יפתח רון טל: כל הזמן אתה שוקל ומאזן בין החובה שלך לפעול כפי שנאמר כאן לבין היותך חלק ממערך יותר גדול.
<יפתח רון טל: בעניין הזה העליתי את הנושא הזה מספר פעמים הן בפני שר האנרגיה שגם הוא חושב שבנסיבות האלה הגיע הזמן שנכון לנתק, אבל גם שר האנרגיה – עד כמה שאני יודע, אני לא נמצא בדיונים שהוא מקים – בהתייעצויות גם עם ראש הממשלה, גם עם היועץ לביטחון לאומי - הפגישה האחרונה בנושא הזה הייתה בשבוע שעבר ותכף אני אומר היכן אנחנו עומדים – גם עם אנשי האוצר, גם עם איציק מולכו.
<יפתח רון טל: נכון לרגע זה מבחינת ההנחיות שאנחנו קיבלנו, זה עדיין לא בכללי המשחק.
<יפתח רון טל: אני כתבתי מכתב בנסיבות האלה לראש הממשלה, מכתב שיצא בשבוע שעבר – ב-13 בפברואר - גם לראש הממשלה, גם לשר האנרגיה וגם לשר האוצר ואני אקרא לכם רק קטעים נבחרים.
<יפתח רון טל: התייחסתי כמובן ל-1.3 מיליארד שקלים וכתבתי: "חברת החשמל אינה יכולה להמשיך ולשאת מעמסה כבדה זו על כתפיה, זאת כאשר מחד נמנעת מהחברה אפשרות לנתק את החשמל, כלי אכיפה שברשותה על פי דין המופעל כעניין שבשגרה כנגד לקוחות חייבים, ומאידך ממשלת ישראל אינה מקדמת באופן מעשי פתרונות אחרים לגביית החוב באמצעות קיזוז משמעותי או פתרונות מעשיים אחרים וזאת על אף שהובטחו".
<יפתח רון טל: אני קופץ לסעיף 7 במכתב בו כתבתי: "לפיכך אין לחברה מנוס אלא לנקוט בצעדים מידיים הן לצורך טיפול בגביית חובות העבר והן על מנת להימנע מגידול נוסף בחוב.
<יפתח רון טל: לצערנו לא נותרה בידינו ברירה ואנו נאלץ לבצע את הצעדים הבאים".
<יפתח רון טל: המכתב הזה הודלף באיזושהי דרך ולכן אני יכול לקרוא אותו כי אחרת לא הייתי קורא אותו אבל כל העיתונות כבר פרסמה אותו.
<יפתח רון טל: "א.
<יפתח רון טל: עצירה מוחלטת של בקשות חדשות של הרשות הפלשתינית וחמ"י – חברה מזרח ירושלמית – להגדלת הספק החשמל ובחינת האפשרות להקטנה מידית של הספקי החשמל המסופקים כיום", שזאת טכניקה אחרת להגביל את השימוש בחשמל.
<יפתח רון טל: "ב.
<יפתח רון טל: הגשת עתירה לבג"ץ על מנת שיורה לבעל הסמכות בממשלת ישראל לבצע את הקיזוז באופן מלא ומידי או לחילופין לאפשר לחברה להפעיל סמכויות ניתוק כפי שהיא פועלת כלפי כל חייב אחר.
<יפתח רון טל: ג.
<יפתח רון טל: בקשת אישור לניתוק קווים המספקים חשמל לרשות הפלשתינאית ולחברת החשמל המזרח ירושלמית החל מיום ה-23 בפברואר", שזה לפני יומיים ואישור כזה עדיין לא התקבל.
<יפתח רון טל: "אודה מוד לכבודכם על טיפולכם הדחוף ביותר בהסדרת החוב על מנת שניתן יהיה להימנע מצעדים אלה".
<יפתח רון טל: הנושא הזה עלה בחריפות בימים האחרונים מכיוון שחברת החשמל אמורה לפרסם את דוחותיה הכספיים ב-31 למרץ 2014.
יעקב ליצמן: מה עשית בינואר 2013 עת קיבלת 400 מיליון שקלים?
יעקב ליצמן: עשית איזשהו צעד עת קיבלת את הכסף הזה?
יעקב ליצמן: איימת או עשית איזה צעד עת קיבלת את הכסף?
ראובן ריבלין: זאת הייתה פעולת תגמול שלנו על רצונם להיכנס לאו"מ.
אורית סטרוק: הוא לא עשה כלום.
אורית סטרוק: אבו מאזן עשה.
אראל מרגלית: בואו לא נהפוך את הדיון על חברת החשמל לדיון על הפלשתינאים.
אראל מרגלית: זה נוח מאוד לחלק מה אנשים כאן.
אראל מרגלית: יש כאן רפורמה שכרגע לא מתנהלת בצורה תקינה.
אראל מרגלית: כרגע לא נראה שהולכת להיות תחרות והנהלת החברה מציגה כאן את הנושא.
אראל מרגלית: לפי ועדת יוגב, רפורמה בכיוון ההפוך, כנראה זה מה שעושים ואז מדברים על הפלשתינאים ועל אבו מאזן.
ניסן סלומינסקי: אראל, לא היית בתחילת הדיון.
יעקב ליצמן: בן אדם צריך להיות פרייר כדי להיכנס לחוב של מיליארד ו-400 מיליון שקלים והוא לא עושה כלום.
באסל גטאס: למה אתה מיתמם?
באסל גטאס: זה שטח כבוש.
באסל גטאס: אתה יודע שיש שתי תחנות של 450 מגה ואט שנבנו במשך עשר שנים?
באסל גטאס: מי מונע מהפלשתינאים לבנות תחנות חשמל?
באסל גטאס: ישראל מונעת.
<קריאה: אתה מקבל שירות, תשלם.
באסל גטאס: ישראל מעוניינת שהם יקימו את התחנה כדי למכור להם גז.
באסל גטאס: עכשיו השתנתה המדיניות כי רוצים למכור להם גז.
יעקב ליצמן: לא יכול להיות שהוא יקבל חשמל ואני לא.
באסל גטאס: תתנתק מהם.
באסל גטאס: שהם יספקו לעצמם חשמל.
ניסן סלומינסקי: אראל, אתה לא היית בתחילת הדיון.
ניסן סלומינסקי: הדיון הזה נולד לבקשת חברת החשמל שביקשה לקיים את הדיון על חוב של הרשות הפלשתינאית שהגיע כבר לממדים כאלה משמעותיים באופן דרמטי.
אורית סטרוק: אנחנו נותנים להם חשמל בחינם ועם זה הם מייצרים את הקסאמים שהם יורים עלינו.
ניסן סלומינסקי: אראל, אני רוצה שתבין שהנושא של החוב עלה בבקשה הפורמלית של חברת החשמל ועל זה אנחנו צריכים לדון.
אראל מרגלית: בעיתון כתוב שלוקחים את זה לכיוון מסוים.
ניסן סלומינסקי: עוד מעט נדון בזה.
ניסן סלומינסקי: נדון גם ברפורמה.
אראל מרגלית: אנחנו רואים שבוועדה מייצגים את העובדים שצריך לייצג, מייצגים את ההנהלה וצריך לייצג, אבל הצרכן הישראלי והתעשייה הישראלית לא מיוצגים.
יעקב ליצמן: אראל, אתה לא נוגע בנקודה.
יעקב ליצמן: בא בן אדם לכאן ואומר שחייבים לו 1.4 מיליארד שקלים.
יעקב ליצמן: איך יכול להיות שהוא לא מקבל את הכסף הזה?
אראל מרגלית: יש כמה דברים שצריך לפתור.
אראל מרגלית: חלקם מדיניים וצריך לפתור אותם.
אראל מרגלית: אם החברה לא פתרה את העניינים שלה, אני רוצה לדעת למה היא מדברת על הנפקה.
אראל מרגלית: כשאתה הולך להנפקה, הדברים האלה צריכים להיות סגורים.
אראל מרגלית: הוא לא סגר את העיקרון בינו לבין הספקים הפרטיים, הוא לא סגר את העיקרון אך הוא הולך להיפטר מהחוב, הוא לא סגר את השאלה איך המחיר לצרכן הישראלי יורד.
אראל מרגלית: אלה הדברים המרכזיים.
יעקב ליצמן: אם הוא יגבה את החוב הזה, התשלום ירד בחצי.
אראל מרגלית: המהות היא עקומה.
אראל מרגלית: זאת לא נראית רפורמה אלא זה נראה כמו דבר עקום שמתבשל ואנחנו רוצים דיווח על זה.
ניסן סלומינסקי: אתה לא רוצה דיווח כי אתם לא נותנים לו לדבר.
מיכל בירן: הטיעונים שלך לא היו מביישים את "יש עתיד" כאשר מדברים על חרדים.
יעקב ליצמן: לא ראיתי שהם תומכים בנו.
יעקב ליצמן: אני יודע שאני נכנס למכולת ואני חייב לשלם.
יעקב ליצמן: אם אני לא משלם, אני לא קונה.
ניסן סלומינסקי: מיכל, את בעד זה שייתנו להם חשמל חינם?
ניסן סלומינסקי: את בעד זה שאנחנו נשלם יותר עבור החשמל?
מיכל בירן: אני בעד סולידריות.
ניסן סלומינסקי: סולידריות על מה?
מיכל בירן: על זה שכל הבעיות של הכלכלה הישראלית הן בגללם.
מיכל בירן: אני לא משתמשת בשיח הזה.
באסל גטאס: ישראל מרוויחה חמישה מיליארד דולר בשנה מהקשר עם הגדה המערבית.
באסל גטאס: ישראל מייצאת לגדה ומייבאת.
מיכל בירן: כשמע
מיכל בירן: מד הביניים אומר שכאשר החרדים יתחילו לשלם את החלק שלהם, אז הוא ישלם את חלקו, איזה מין טיעון זה?
מיכל בירן: זה קשור.
יעקב ליצמן: מיכל, אולי לא הבנת אותי.
יעקב ליצמן: אני יודע שכשאני נכנס למכולת בבוקר, אני צריך לשלם עבור הקוטג' שאני קונה.
מיכל בירן: כמו שאנחנו נגד ניתוקי מים, אל תיתממו כאן.
מיכל בירן: אני רוצה שהם ישלמו.
מיכל בירן: מה שאורית עושה כאן, זה לא דיון אלא זאת התלהמות.
אורית סטרוק: חבר החשמל הגישה את החומר.
אורית סטרוק: אני עושה?
אורית סטרוק: יש כאן שאלה מהותית.
יצחק כהן: אורית, למה את באה לוועדה רק לדיונים האלה?
יצחק כהן: את מגיעה לדיונים כאשר מדובר במתנחלים ובפלשתינאים.
יצחק כהן: אז רואים אותך כאן.
אורית סטרוק: הפלשתינאים צריכים לשלם.
יצחק כהן: שוויון בנטל.
יצחק כהן: בוא נעשה דיון על הנטל ולא על השוויון.
יצחק כהן: עכשיו הר הבית.
יצחק כהן: תדליקו מהומות.
זבולון כלפה: למה אתה מתכחש להר הבית?
יצחק כהן: אני מתכחש?
יצחק כהן: אתה מתכחש.
יצחק כהן: לי אין ספק.
יעקב ליצמן: אסור לעלות על הר הבית.
יצחק כהן: תדליק עוד שריפה ועוד שריפה.
זבולון כלפה: מה זה קשור לדיון?
יצחק כהן: אם שערה אחת של חייל תיפול, על ראשכם.
יצחק כהן: רק מציתים מהומות.
יצחק כהן: תפסיק לבלבל את המוח.
יצחק כהן: די כבר.
יצחק כהן: אני לא מפחד ממך.
זבולון כלפה: לא אמרתי שאתה מפחד ממני.
יצחק כהן: תפסיקו לבלבל את המוח.
יצחק כהן: כל יום עושים שריפה במקום אחר.
יצחק כהן: תביני, אתם נטל.
יצחק כהן: אחר כך הם רוצים שוויון בנטל.
זבולון כלפה: ומה אתה?
יצחק כהן: יש לכם מזל שיש לכם אותנו.
זבולון כלפה: בוא נראה בבחירות הבאות.
יצחק כהן: זה מה שמפריע לך, הבחירות.
זבולון כלפה: בכלל לא.
יצחק כהן: עם ישראל לא מעניין אותך.
יצחק כהן: הבחירות מעניינות אותך.
יעקב ליצמן: ראינו מפלגות עם 15 מנדטים שנמחקו.
יצחק כהן: גם הם יימחקו.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, אני מבקש, אתם רוצים שנמשיך את הדיון או שנשחרר אותם?
יצחק כהן: הדיון לא ענייני.
יצחק כהן: צריך לשחרר אותם.
יעקב ליצמן: הוא נהנה כאן מכל רגע.
קארין אלהרר: איך קרה שדיון על חברת החשמל הפך לדיון על הר הבית?
יצחק כהן: זה מה שהם עושים.
יצחק כהן: חברת החשמל מעניינת אותם?
יצחק כהן: הר הבית מעניין אותם.
יצחק כהן: התנחלויות מעניינות אותם ולא חברת חשמל.
מיכל בירן: רק המילה פלשתינאים הביאה אותם לדיון.
יצחק כהן: כל יום הם עושים שריפה אחרת.
יצחק כהן: תירגעו.
יצחק כהן: יש בחורי ישיבות.
יצחק כהן: תתביישו לכם.
ניסן סלומינסקי: יפתח, בבקשה תמשיך.
ניסן סלומינסקי: קודם ניתן לו לדבר ואחר כך כל אחד ישאל את השאלות שלו.
אורית סטרוק: אני שואלת למה הם לא משלמים.
ניסן סלומינסקי: אם הוא לא יענה, תשאלי אותו אחר כך שוב.
<יפתח רון טל: אני צריך להתאושש.
<יפתח רון טל: כמעט כמו ישיבת דירקטוריון בחברת חשמל.
<יפתח רון טל: לא, אני מגזים.
<יפתח רון טל: זאת ישיבת דירקטוריון בחברת חשמל כאשר הוועד נכנס.
<יפתח רון טל: מכיוון שהדוחות השנתיים מוגשים עד ה-31 במרץ, אנחנו בפרק זמן מאוד מצומצם ולכן גם הנושא הפלשתיני הוא לא טריק.
<יפתח רון טל: האמינו לי שלא אלא יש לו השפעה מידית ומשמעותית על המצב הפיננסי של חברת החשמל למרות שלכאורה זה רק מיליארד שקלים.
<יפתח רון טל: אנחנו בסופו של דבר ומעבר ל-קש פלו, אנחנו מגישים דוחות בסוף החודש הבא והגשת הדוחות הזאת, אם אנחנו לא מסדירים את הנושא הזה, אבן ריחיים מהגודל הזה, המשמעות היא שאנחנו עושים מחיקה.
מיכל בירן: אבל מה אתה אומר על זה שעובדי חברת החשמל מקבלים חשמל חינם?
מיכל בירן: למה זה לא קשור?
<יפתח רון טל: גם אם כל עובדי חברת החשמל לא יגיעו לעבודה מעכשיו ועד עולם, אנחנו נחסוך 15 אחוזים מהתעריף ולא יותר.
<יפתח רון טל: זה לא אומר שלא צריך להתייעל, ואנחנו נתייעל.
<יפתח רון טל: רק עכשיו דיברנו על סדר גודל של בין 2,000 ל-3,000 עובדים וזאת דרמה, והם יפרשו אבל לא זה הדיון.
<יפתח רון טל: בנושא הפיננסי, המשמעות היא שאם אנחנו לא מסדירים את זה ברמת ודאות המקובלת על רואי החשבון שלנו, ואני לא איש פיננסי אבל אני מנהל, המשמעות היא שאנחנו מעבירים את זה לחובות מסופקים.
<יפתח רון טל: ההשפעה של זה על החברה שהתלות שלה בגיוסים היא מאוד גבוהה, התלות שלה בדירוג היא סופר חשובה, יכולה להיות השפעה מאוד משמעותית ולכן חייבים להסדיר את הנושא הזה בחודש הקרוב.
<יפתח רון טל: לכן הנושא הזה עלה, לכן נכתב המכתב הזה לשרים ולכן זה חייב לקבל איזשהו פתרון.
<יפתח רון טל: בעוד אני מדבר אתכם, היום, עכשיו, יש ישיבה בין מתאם הפעולות בשטחים בינינו כדי להכין דיון עם הפלשתינים שיהיה מחר או מחרתיים כדי לנסות להגיע אתם.
<יפתח רון טל: אנחנו מנהלים אתם משא ומתן.
<יפתח רון טל: אני מדבר עם הפלשתינים הרבה, שר האנרגיה שלהם אתנו בקשר שוטף וניתנו לנו שבועיים.
<יפתח רון טל: במסגרת הדיון שהיה אצל היועץ לביטחון לאומי שמרכז את הפעילות הזאת ניתנו לנו שבועיים לנסות ולהגיע לאיזה שהם עקרונות של הסדר שעל בסיסו ניתן יהיה אולי לתת איזושהי מקדמה או משהו.
<יפתח רון טל: לפחות כפי שזה נראה כרגע, מכיוון שחלק חשוב בדרישה הפלשתינית היא מחיקה של חלק גדול מהחוב, אני, כל עוד אני יושב ראש, אני לא אחתום על מחיקה של שקל ולא משנה מה יגידו לי.
<יפתח רון טל: לא אני אחתום על זה.
אורית סטרוק: אבל מה הם אומרים?
אורית סטרוק: הם אומרים שהם לא משלמים את החוב בגלל חסרון כיס?
ראובן ריבלין: אני אתן לדירקטוריון הצעה.
ניסן סלומינסקי: יפתח, אתה דיברת על החלק האחד.
ניסן סלומינסקי: בחלק השני, אם אתה מוכן מעט להרחיב בנושא של הרפורמה הכוללת כי אנחנו רוצים להסתכל על שני הצדדים.
<יפתח רון טל: אין דבר שאני רוצה יותר כי אני חושב שיש לנו מה להגיד אבל הבעיה שלי היא שאני חושב שזה חלק מאוד רגיש.
<יפתח רון טל: כמובן כבודה של הוועדה, אבל אני רק אומר לך שאתמול ב-11:00 בלילה סיימנו דיון נוסף שעדיין לא סיים ואין החלטה בשום נושא.
<יפתח רון טל: בשבוע הבא אנחנו מקיימים עוד שני דיונים אחריהם אנחנו מקווים שיהיו לנו כבר סיכומים.
<יפתח רון טל: לבוא עכשיו ולפרוס את זה כאן, מבחינתי זה יהיה ממש לא אחראי.
<יפתח רון טל: התבקשתי לא לדבר על כך.
<יפתח רון טל: אורי יכול לבוא ולהציג את הנושא אבל לי אין סמכות.
יצחק כהן: את מה להציג?
ניסן סלומינסקי: את הרפורמה.
<יפתח רון טל: היושב ראש רוצה פירוט על הרפורמה, אבל אני לא יכול.
ניסן סלומינסקי: רצינו לשמוע גם על הרפורמה אבל אני מבין את העמדה שלך שכרגע אתם בדיונים.
<יפתח רון טל: יש את נציג משרד האוצר ויש את אורי יוגב.
<יפתח רון טל: לי אין סמכות.
<יפתח רון טל: אני לא ראש הוועדה ואני לא יכול לדווח.
<יפתח רון טל: אני רק אומר לכם איך אני מרגיש.
<יפתח רון טל: שוב, אני קטונתי אבל איך מרגישים אפילו ציבורית כאשר מתקרבים ל-Money time?
<יפתח רון טל: אתה רואה לפי התקשורת.
<יפתח רון טל: כאשר אתה רואה כל אחד עם האינטרסים שלו והוא שם את הכול בתוך העיתונים, זה סימן שאנחנו בשלב ההכרעה.
<יפתח רון טל: אני רוצה לומר לכם שבאמת מדובר במהלך היסטורי.
<יפתח רון טל: יש כבר סיכום.
<יפתח רון טל: מוציאים את ניהול המערכת מחברת החשמל.
<יפתח רון טל: ניהול המערכת יוצא מחברת חשמל ועל זה יש סיכום, ברמה של עובדים.
<יפתח רון טל: זאת אומרת, למעשה ניהול התחרות הזאת לא יהיה יותר בחברת חשמל.
<יפתח רון טל: מה שקרה מ-1948 עד השנה, בשנה הבאה כבר לא יהיה.
<יפתח רון טל: הגוף הזה כולו הופך להיות חברה ממשלתית עצמאית.
<יפתח רון טל: זאת לא שקשוקה.
<יפתח רון טל: זה משהו אחר לגמרי.
<יפתח רון טל: יש תחרות כמעט של חמישים-חמישים בתשתית הכי רגישה, הכי קריטית והכי יקרה, מה שאתה לא רוצה.
<יפתח רון טל: חמישים-חמישים, אני מגזים ובסוף זה יהיה סביב ארבעים-שישים, שגם זאת דרמה.
באסל גטאס: אבל זה לא היום.
באסל גטאס: מה המצב היום?
<יפתח רון טל: ברפורמה.
ניסן סלומינסקי: הוא מדבר על מה שהולך להיות בהסכם.
<יפתח רון טל: כל מה שקשור להולכה, לחלוקה, לאספקה, עוד לא סוכם.
<יפתח רון טל: אם זה לא סוכם, אני חושב שאני אעשה את טעות חיי אם אני אדבר על כך ולכן אני לא מתכוון לדבר על זה.
קארין אלהרר: אבל זאת לא המהות של ההסכם?
<יפתח רון טל: המהות של ההסכם היא תחרות בייצור החשמל.
<יפתח רון טל: זה לב הרפורמה.
<יפתח רון טל: זה הדבר הדרמטי.
באסל גטאס: בעולם אין תחרות בהובלה.
<יפתח רון טל: רבותי, יש שלוש חברות.
קארין אלהרר: אני מנסה להבין מה עקב אכילס של הדבר הזה.
קארין אלהרר: איפה הוועד מתנגד?
<יפתח רון טל: הוועד לא מתנגד.
<יפתח רון טל: הוועד כאן והוא יכול להתייחס.
ראובן ריבלין: יושב ראש מועצת המנהלים שבאמת יש לי כבוד רב אליו והערכה רבה, אנחנו עזרנו כאשר היינו צריכים.
ראובן ריבלין: מדבריך אני לא מבין דבר אחד.
ראובן ריבלין: חברת החשמל היא חברה ממשלתית שסעיף 11 חל עליה ואתה אומר שהיא צריכה להתנהג בכל עניין כחברה פרטית.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, היא לא מחלקת מתנות ולא רשאית לתת מתנות.
ראובן ריבלין: יש את סעיף 4(א) שקובע שבהיותה חברה ממשלתית, אם יש אינטרס של המדינה, אתה חייב להישמע לה.
<יפתח רון טל: אתה יודע כמה פעמים הסעיף הזה הוחל?
ראובן ריבלין: אתה עדיין יושב ראש מועצת המנהלים ואתה צריך להישמע להוראות הממשלה.
ראובן ריבלין: אז נוצר לך חוב של מיליארד ו-300 מיליון שקלים.
ראובן ריבלין: האם אתה מתכוון שאני אשלם את החוב הזה כאזרח ישראל?
קארין אלהרר: אתה משלם את זה.
ניסן סלומינסקי: זה מה שקורה.
קארין אלהרר: הייתה עלייה של שלושים אחוזים.
ראובן ריבלין: הסכם אוסלו הוא הסכם שנחתם על ידי ממשלת ישראל וכל נזק שנגרם לחברה שלך, ממשלת ישראל צריכה לשלם אותו.
קארין אלהרר: היא משלמת.
ראובן ריבלין: כולנו אזרחי ישראל.
ראובן ריבלין: שואל אראל מי מייצג כאן את הצרכנים.
ראובן ריבלין: אני אומר שכולנו מייצגים את הצרכנים.
ראובן ריבלין: אם יש מיליארד ו-300 מיליון שנובע מחוב שנוצר כתוצאה ליחסים הבינלאומיים של מדינת ישראל, הסכם אוסלו הוא עם חסות וכל מיני דברים כאלה, נוצר מצב שבו אומרים לך בעזה שאתה חייב לתת להם חשמל אבל להם אין כסף לשלם לך.
ראובן ריבלין: מה עושה ממשלת ישראל בעניין זה?
ראובן ריבלין: האם היא יכולה לבוא ולומר לך שזאת בעייתך כי הקליינט שלך לא משלם לך?