GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורית סלינגר: כשהכביש בנוי, כשתחנת הכוח בנויה, הכול בסדר, ולשלב הזה המדינה לא נותנת ערבויות.
<דורית סלינגר: הסיכון של הבנייה, של הארגון, של התפעול, של התקנת המצלמות, של זיהוי המצלמות, על זה המדינה לא נותנת הגנה.
<דורית סלינגר: המדינה נתנה הגנה על התעריפים במידה מסוימת.
ראובן ריבלין: הגנה על ההכנסות שיהיו.
<דורית סלינגר: אבל בתקופת הבנייה אין לך הגנה ואתה צריך את הכסף הזה לבנייה, כי בלי זה לא היה קם, לא כביש 6, לא פי.
<דורית סלינגר: סי ולא מתקני טיהור.
<דורית סלינגר: דמי ניהול גובים כי יש מערכת.
<דורית סלינגר: אתה גם לא מצפה מגוף אחד, זה קשה, גוף לא יכול להיות מומחה בכול.
<דורית סלינגר: אנחנו לא יכולים לצפות לדבר כזה.
<דורית סלינגר: ואני חייבת להגיד, גופים שונים בחרו להתמחות בהתמחויות שונות.
<דורית סלינגר: יש גוף כמו אלטשולר שחם שפתח דסק של ניירות ערך זרים והוא מתמחה בניירות ערך זרים, ב-RN מתמחים בנדל"ן, הקימו אופרציה של נדל"ן, מהיסוד, מערבויות מכר, ממימון בנייה - - -
סתיו שפיר: אין בעיה, אז - - -
ניסן סלומינסקי: אני עשיתי טעות גם, אז בואו ניתן לדורית להציג את התפיסה שלה ואחר כך נוכל לשאול את השאלות.
ראובן ריבלין: אגב התפיסה יש שאלות.
ניסן סלומינסקי: לא, אז תרשום את זה, כי אחרת כל רגע יקטעו אותה ובסוף לא תהיה לנו התמונה הכוללת.
ניסן סלומינסקי: חשוב שנשמע את התמונה הכוללת.
<דורית סלינגר: אבל אני אוסיף משפט, אנחנו לא חריגים ממה שקורה בחו"ל, אולם ברם סך הכול סל ההוצאות, שזה דמי ניהול ועלויות נוספות שמשלם העמית בישראל הוא תחרותי פחות.
<דורית סלינגר: הוא לא מהגבוהים בעולם, אבל הוא בוודאי לא מהנמוכים בעולם, הוא בחלק העליון של מה שקיים.
<דורית סלינגר: לכן אם דמי הניהול היו בשיעורים של 0.3% או 0.4% והיו גובים עוד 0.25% על ההוצאות הישירות והיינו בסך הכול ב-0.6 בסך הכול הוצאות אז מצבנו היה אחר.
ראובן ריבלין: ההוצאות האלה לא מבטיחות לי שאני לא אפסיד.
<דורית סלינגר: שום דבר לא - - -
ראובן ריבלין: המובן מאליו, טוב שייאמר, כי לפעמים מומחים גדולים לא מבינים את העניין.
ראובן ריבלין: זאת אומרת מה שהם יהיו, המומחים הכי גדולים, אם אני מפסיד הפסדתי.
ניסן סלומינסקי: הכספומט עובד אצלי.
ראובן ריבלין: אתם רוצים שנשלם פעמיים ובכל מקרה המומחיות הזאת לא נותנת לי ביטוח מפני הפסד.
ראובן ריבלין: אני מבין את זה, כאשר אני משקיע אני יכול להפסיד, אבל מה, אני צריך לשלם גם הוצאות למומחים שיביאו להפסד שלי?
ראובן ריבלין: אם יבואו ויאמרו לי, 'תראה, בהפסד אנחנו נפצה אותך', אני לא סוציאל דמוקרט, אני רחוק מהם באלף ת"ק ות"ק, אבל יחד עם זה לפעמים - - -
ניסן סלומינסקי: רובי, זה לא צריך להיות שיפצו, אז שהחברה תיקח על עצמה, נניח המוסדי ייקח על עצמו, שגם ירוויח וגם יפסיד מכספו.
ניסן סלומינסקי: זה ההיגיון.
ניסן סלומינסקי: אתה לא יכול להגיד לו שרק יפצה אותך על ההפסדים והרווח יש לך.
ניסן סלומינסקי: זה לא הוגן, אבל שייקח את הרווח וההפסד עליו.
יצחק כהן: איזה רווח?
יצחק כהן: הוא רוצה למקסם לך את ההשקעות.
ניסן סלומינסקי: את התיק שלי, אבל כתוצאה מזה הוא גם מרוויח, כי האחוז שלו - - -
מיכל בירן: הוא מרוויח בכל מקרה, גם כשהוא ממקסם לך ו - - -
ניסן סלומינסקי: לא, אבל אני אומר, גם אם התיק גדול הוא מרוויח כי האחוז הולך מהתיק פלוס הרווח.
ראובן ריבלין: כשהוא מרוויח אנחנו מרוויחים.
ראובן ריבלין: אין לנו בעיה - - -
ניסן סלומינסקי: מיכל, האחוז שהחברה לוקחת זה מהקרן שיש ואם היו רווחים מצרפים את זה לקרן והוא לוקח את האחוז הזה גם מהרווח.
ניסן סלומינסקי: אז כל רווח שיש, הוא לוקח.
ניסן סלומינסקי: רק לדוגמה, אם נניח התיק עשה, סתם בשנה לא טובה, 3%, אז התיק גדל, החברה לוקחת 36% ממני, 36% מהרווח היא לוקחת.
ניסן סלומינסקי: אם הרווחתי 3%, אז הם לוקחים המון.
ניסן סלומינסקי: לכן לא אכפת לי, רוצה ללכת לגופים חיצוניים?
ניסן סלומינסקי: תלכי - - -
בועז טופורובסקי: גם אם הפסדת הם לוקחים.
ניסן סלומינסקי: זה אני יודע, זה הוויכוח.
מיכל בירן: זאת הבעיה.
ניסן סלומינסקי: אז אני רוצה להגיד שהחוק אומר 1.05, אוקיי, זהו, עכשיו אתם רוצים להשקיע?
ניסן סלומינסקי: מהכסף שלכם, רווח של 432 מיליון זה הרבה, קחו מהכסף שלכם, תשקיעו נניח בתעודות סל או במי שמומחה לתעודות סל מחו"ל, אם ירוויח התיק יגדל וגם אתם תרוויחו, אבל שזה יהיה הכסף שלכם.
ניסן סלומינסקי: מה זה הכספומט שלי שכל פעם - - -?
מיכל בירן: בשום תחום זה לא קיים.
מיכל בירן: תאר לך שהוט הייתה לוקחת ממך - - - אתה רוצה זה, היא הייתה אומרת שהיא אולי לא מומחית בסדרות מחו"ל ומה צריך לעשות שם ו - - -
ניסן סלומינסקי: על הפקת סרטים, מה שאמרנו קודם.
מיכל בירן: שהייתה לוקחת מזה עוד כסף על חשבונך.
ניסן סלומינסקי: הייתה לוקחת על הפקת סרטים.
רוברט אילטוב: היא לוקחת.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, די, בואו נקבל על עצמנו - - -
מיכל בירן: הוא לוקח ממך על המומחה מחו"ל.
מיכל בירן: ובטח הוט לא קדושים ואפילו הם מבינים שבעסקה, כשאתה משלם אתה משלם על מה שהם צריכים.
מיכל בירן: אם הם צריכים מומחים שיילכו לקנות סדרות - - -
רוברט אילטוב: אפילו בהוט, אם אני רוצה חבילה בשפה הרוסית אני משלם על החבילה.
זהבה גלאון: אבל זה חלק מעסקת החבילה.
מיכל בירן: רוברט, שואלים מישהו מהצרכנים, שואלים מישהו מהחוסכים אם הוא רוצה לשלם על האקסטרה הזה?
רוברט אילטוב: את יכולה לבחור את המסלול שלך.
מיכל בירן: בסדר, מי שלא בוחר, בבייסיק עדיין משלם את זה.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, מה שאני מבקש עכשיו, ניתן לדורית להציג את תפיסת העולם שלה, אחר כך ניתן ליוג'ין.
ראובן ריבלין: יש סיפור נפלא - - -
ניסן סלומינסקי: רובי, לא עכשיו, בהזדמנות.
ניסן סלומינסקי: אני אתן לך בהזדמנות.
ניסן סלומינסקי: ניתן לדורית להציג את התפיסה שלה, אחר כך ניתן ליוג'ין להציג את התפיסה שלו, שאני מניח שהיא תהיה שונה, ואחר כך, אם נרצה, נשמע אחרים ואחר כך נדבר או שנשאל וניתן לאחרים, אבל בואו ניתן לה, לשמוע תפיסה כוללת.
<דורית סלינגר: אז אנחנו רואים שעם האפשרות לבוא ולהטיל את העלויות על העמיתים כמובן התפתחו ההשקעות בחו"ל וזה בסדר, כי זה פיזור סיכונים, אנחנו לא יכולים להיות מרוכזים בהשקעות רק בשוק הישראלי, ואמרתי שהכסף פה הוא גדול מהכלכלה הישראלית, ואנחנו רואים שכמעט בחברות הביטוח אנחנו מגיעים לכ-30%, זה הקו הכחול, ובקרנות הפנסיה החדשות אנחנו מגיעים גם לסביבות 25% ואנחנו רואים יציאה החוצה, וזה מהנכסים הצבורים.
<דורית סלינגר: אני חייבת לציין שבשוטף, מההפקדות השוטפות, השיעור שיוצא לחו"ל הוא הרבה יותר גבוה.
<דורית סלינגר: אין בזה חשש לשוק הישראלי כי היקפי הכסף הם מאוד מאוד גדולים, כמו שאמרתי, על הכלכלה הישראלית.
<דורית סלינגר: ואם אנחנו מסתכלים במשקל ההשקעה של קרנות הפנסיה בנכסים אחרים, ואני תיכף אסביר מה זה נכסים אחרים, כי קשה למצוא הגדרה מאוד מאוד ברורה מה זה נכסים.
<דורית סלינגר: אתם תשמעו אולי נכסים אלטרנטיביים, או נכסים כאלה או נכסים אחרים.
<דורית סלינגר: נכסים אחרים בגרף הזה זה כל מה שהוא לא סחיר, כלומר כל מה שהוא לא מניות ואג"ח לא סחירים.
<דורית סלינגר: אלה מדינות ה-OECD, אתם יכולים לראות שדנמרק היא בראש, עם כ-28%, אבל ישראל בחברות הביטוח נמצאת בחלק העליון, זה העמודה הכחולה, והיא נמצאת בסביבות 21%.
<דורית סלינגר: אנחנו רואים שקרנות הפנסיה החדשות הן בסביבות 15% ויחד עם קופות הגמל זה מגרד את ה-15%.
<דורית סלינגר: כלומר בסך הכול ההרכב של הנכסים של הגופים המוסדיים בישראל בהשוואה למדינות ה-OECD, כשהנכסים האחרים, עוד פעם, זה כל מה שלא סחיר, הוא בהחלט בסביבה טובה.
<דורית סלינגר: אנחנו לא נחותים לעומת מדינות מתקדמות אחרות.
<דורית סלינגר: חשוב להבין את זה.
<דורית סלינגר: קצת לגבי מספרים.
<דורית סלינגר: תרגישו קצת מה המספרים ומה זה אומר.
<דורית סלינגר: היקף דמי הניהול בגופים המוסדיים בשנת 2011, זה דמי הניהול שנגבו, הם 4.6 מיליארד ב-2011, ב-2012 5.3 מיליארד, ב-2013, למרות ההורדה של קביעת תקרת דמי הניהול של 1.05%, הפלא ופלא 7 מיליארד שקל.
יצחק כהן: לא כולל הוצאות.
<דורית סלינגר: זה דמי ניהול, לא כולל הוצאות.
זהבה גלאון: איך זה המספרים האלה?
<דורית סלינגר: רק דקה אחת.
<דורית סלינגר: מאיפה הגידול ב-2013?
<דורית סלינגר: אחד, היקף הנכסים גדל.
<דורית סלינגר: דבר שני, במנגנון גביית דמי הניהול של חברות הביטוח יש דמי ניהול שהשתנו והיה איזה שהוא בור בגלל תוצאות פחות טובות בשנים הקודמות, בגינן לא נגבו הכנסות, חלק מההכנסות, המרכיב המשתנה, שכן נגבה ב-2013.
<דורית סלינגר: אבל מה שרציתי לבוא ולהסביר, ש-7 מיליארד שקל, שזה דמי ניהול, לפני ההוצאות האחרות התפעוליות של הגוף התפעולי, הם סכום נכבד בהחלט שנותן אינסנטיב להמשיך ולנהל השקעות בישראל.
<דורית סלינגר: זה לא סכום שבטל בשישים או משהו בדומה לזה.
<דורית סלינגר: אז נא להסתכל על המספר הזה.
<דורית סלינגר: ואז אנחנו הולכים להוצאות הישירות, שזה נוסף.
יצחק כהן: אפשר לשאול שאלה?
יצחק כהן: מה קרה בביטוח חיים?
יצחק כהן: הקפיצות, בעיקר בביטוח חיים.
<דורית סלינגר: אמרתי, בביטוח חיים זה נובע מהגבייה של המרכיב הקבוע והמשתנה.
<דורית סלינגר: המרכיב המשתנה, ב-2014 אפשר היה לגבות אותו, והוא מרכיב בגין ביצועי עבר, ב-2012 לא גבו אותו, אם שמעתם, זה נקרא הבור, בגלל השקעות פחות טובות שהיו בשנים האלה, כלומר שוק פחות טוב.
<דורית סלינגר: ב-2013 לקחו את המרכיב המשתנה, אפשר היה לקחת אותו.
<דורית סלינגר: לכן הגידול הזה, שחל בחברות הביטוח, הוא קורה בעיקר בחברות הביטוח, בגמל זה פחות או יותר יציב, בפנסיה זה נובע מההפקדות החדשות.
<דורית סלינגר: אז אלה דמי הניהול שאין להם קשר להוצאות הישירות.
רוברט אילטוב: כמה חברות בשוק מתחלקות בכסף הזה?
<דורית סלינגר: יש חמש חברות ביטוח גדולות.
<דורית סלינגר: יש כ-24 חברות, אבל ההיקפים שלהן שונים.
מיכל בירן: וחשוב להגיד שהמחקר של כלכליסט אמר ש-66% מהחוסכים משלמים את המקסימום.
מיכל בירן: ככל הנראה היושבים בחדר פה לא משלמים את המקסימום, אבל ככל הנראה המנקות והמאבטחים בבניין כן משלמים את המקסימום.
ניסן סלומינסקי: מיכל, זה נושא נוסף שעובדי מדינה, לדוגמה, הגיעו להסדרים כנראה, והם משלמים 0.0, אני לא יודע אם עוד 0, 4.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת הם משלמים רבע אחוז, כשאנחנו משלמים 1.05%.
רוברט אילטוב: כלומר על חשבון - - -
<דורית סלינגר: זה לא על חשבון, זה על חשבון הלא מאוגדים.
<דורית סלינגר: יש את המאוגדים והלא מאוגדים.
ניסן סלומינסקי: ככל שאתה גדול יותר אתה מגיע להסדרים.
מיכל בירן: אפילו המנקות בבניין, אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל יש שני סוגים.
מיכל בירן: בבניין הישן הן נהנות מזה, בבניין החדש, הן לא מאוגדות לחלוטין ובטוח שהן משלמות את המקסימום.
ניסן סלומינסקי: דרג א' ודרג ב'.
<יוג'ין קנדל: שאלת הבהרה בשקף קודם.
<יוג'ין קנדל: לגבי 7.1 ב-2013 מה הייתה התשואה על הנכסים?
<דורית סלינגר: אנחנו תיכף נדבר על זה.
<יוג'ין קנדל: אני לא חושב, הסתכלתי על הפרזנטציה.
<דורית סלינגר: יש את זה.
<יוג'ין קנדל: בואי נענה על זה.
<יוג'ין קנדל: כמה זה עשה - - -?
ניסן סלומינסקי: שנייה, יוג'ין, היא תגיע לזה.
ניסן סלומינסקי: תגיעי לזה, נכון?
<דורית סלינגר: אני לא יודעת אם יש לי שקף של זה, אבל אני יכולה לענות על זה.
ראובן ריבלין: לא, השאלה חשובה.
<דורית סלינגר: חשובה מאוד.
<דורית סלינגר: התשואה של הפנסיה בשנת 2013 טרם פורסמה במלואה, אבל אם אתם הסתכלתם על דיווחים, זה בין 7% ל-10%, תלוי בגוף.
<דורית סלינגר: אבל אני רוצה להסביר משהו, שחלק מההיקפים האלה היו נגבים גם אם התשואה הייתה 5%.
<דורית סלינגר: יכול להיות שבביטוח זה לא היה 3.3.
<דורית סלינגר: אין פה 0 כאשר התשואה היא שלילית.
<יוג'ין קנדל: אני רק רוצה להגיד ש-7 מיליארד מתוך רווח לעמיתים של סדרי גודל של 100 מיליון.
<דורית סלינגר: אבל, יוג'ין, אנחנו לא שותפים.
<דורית סלינגר: מה זאת אומרת?
<יוג'ין קנדל: שנייה, שנייה.
<דורית סלינגר: ויש לי מנהל, הוא לא שותף שלי.
<יוג'ין קנדל: אבל המספר של 7 מיליארד לבד נשמע - - -
ניסן סלומינסקי: יוג'ין, אני אתן לך להציג את תפיסת עולמך.
<יוג'ין קנדל: לא, אני רק רציתי לחדד את הנקודה.
<דורית סלינגר: אז למה אתה הולך ככה?
<דורית סלינגר: תלך על כל היקף הנכסים.
<דורית סלינגר: יש פה 655 מיליארד שקל נכסים, זה נראה נמוך, נכון?
<דורית סלינגר: זה אחוז נקודה - - -
ראובן ריבלין: לפי ההיגיון הזה, יוג'ין, אנחנו נשלם איקס פרייס ואם נרוויח ייקחו לנו יותר.
ראובן ריבלין: אם יבואו ויאמרו שאנחנו - - - אם הרווחנו, לוקחים, אם הפסדנו, גם הם הפסידו.
רוברט אילטוב: לא, רובי, זה הולך על אחוזים.
רוברט אילטוב: אם יש רווח של 100 מיליון שקל אז - - -
ניסן סלומינסקי: חבר'ה, יש את הסיפור על הקוף שבוחר ובסוף יצא שהבחירה של הקוף הייתה שווה לבחירה של האחרים.
מיכל בירן: הבעיה שחלק ממה שאתם משלמים זה על ההפרשות וזה לא אחוזים ולא שום דבר מהכסף שמקבלים משכורת, זה נכנס, אותו אחוז קבוע, לא משנה.
ניסן סלומינסקי: דורית, בבקשה, תמשיכי.
<דורית סלינגר: ההוצאות הישירות האלה, היקפן היה 544 מיליון שקל ב-2011, גדל ל-680 מיליון ב-2012.
<דורית סלינגר: אני מדברת על ההוצאות הישירות שלגביהן הדיון מתקיים.
<דורית סלינגר: אני לא מדברת על אותן הוצאות ישירות שהן בגין עמלות משמורת ועמלות brokerage ועמלות אחרות שקשורות למסחר.
<דורית סלינגר: אז ב-2011 החברות גבו 544 מילון ₪ הוצאות ישירות, זה גדל ל-680 מיליון ₪ ב-2013 ול-780 מיליון ₪ ב-2013.
<דורית סלינגר: ואם ניקח גם את סך הכול ההוצאות שאפשר להטיל על העמיתים, שחלקם לא נושא הדיון שלנו, זו השורה בכחול, אז החברות גבו ב-2011 כמעט 570 מיליון שקל, ב-2012 700 מיליון שקל ו-820 מיליון שקל ב-2013.
<דורית סלינגר: כלומר בממוצע, הסך הכול שמשלמים, ההוצאות ששילם עמית בנוסף לדמי הניהול הן כ-0.18% ב-2013.
<דורית סלינגר: אבל נושא הדיון שלנו הוא לא זה, אלא הוא ה-0.
<דורית סלינגר: 13% שזה ממוצע ההוצאות הישירות המוטלות על עמיתים בגין השקעה בניירות ערך זרים בחו"ל ובקרנות.
יצחק כהן: בנוסף לדמי הניהול.
ניסן סלומינסקי: בנוסף לכסף הבסיסי.
<דורית סלינגר: זה בנוסף.
יצחק כהן: כל הזמן נחזור על זה.
<דורית סלינגר: התשובה היא כן.
<דורית סלינגר: ואם אתם רוצים לראות איך בפועל זה מתפלג בין החברות אז אתם יכולים לראות, חברה כמו מגדל זה 0.25%, כלל זה בסביבות 0.18% או 0.17%, הפניקס יותר נמוכה, 0.12%, אתם רואים שם את אקסלנס בולטת, זה כמעט 0.35%.
<דורית סלינגר: זה המצב ביוני 2013, של אותן הוצאות שהן נושא הדיון.
<דורית סלינגר: זה לא ה-custodian והבנקים והעמלות השונות, כך נראות החברות - - -
ניסן סלומינסקי: זה כשאין מגבלה.
<דורית סלינגר: כרגע אין מגבלה.
<דורית סלינגר: כך נראה הסך הכול פחות או יותר - - -
רוברט אילטוב: מה התשואות שהם מביאים?
רוברט אילטוב: אפשר לדעת?
<דורית סלינגר: השנה אמרתי, זה היה בין - - -
רוברט אילטוב: לא, ה - - -
<דורית סלינגר: הספציפיות?
<דורית סלינגר: אני לא יכולה לתת לך, אבל זה פחות או יותר בסדרי הגודל.
<דורית סלינגר: אין מרווח עצום ביניהן.
<דורית סלינגר: אלה סדרי הגודל.
ניסן סלומינסקי: הממוצע זה 0.15, לכן היא רצתה בהתחלה 0.15.
<דורית סלינגר: לא, הממוצע היה 0.13.
ניסן סלומינסקי: לכן היא רצתה 0.15 בהתחלה.
<דורית סלינגר: זה איזה שהוא שקף לבוא ולראות כמה אנחנו יכולים לגדול.
<דורית סלינגר: הקו שמסומן פה זה ה-0.25%, שזאת הצעתנו להגבלת ההוצאות הישירות על אותם נכסים שדיברתי לגביהם.
מיכל בירן: תסבירי שוב, אני לא מבינה לגמרי את הקו הזה, מה משמעותו.
<דורית סלינגר: המשמעות הזאת אומרת שחברות יכולות להטיל הוצאות ישירות בגובה של 0.25% מהיקף התיק שלהן.
<דורית סלינגר: התיק שלהן, אמרתי, גדל בסדרי גודל של 10% בממוצע לשנה, כך שהיקף ההוצאות האלה יילך ויגדל.
יצחק כהן: דורית, השאלה אם לא כולם יתיישרו למעלה.
<דורית סלינגר: אז התשובה שלי, איציק, פה בלי מגבלה, לא הייתה מגבלה פה ואתה רואה שלא התיישרו כלפי מעלה.
סתיו שפיר: אבל בגלל שתהיה מגבלה, אפשר שכולם יתיישרו אל המגבלה המקסימלית.
סתיו שפיר: בגלל זה הרף הזה הוא רף קצת משונה.
ניסן סלומינסקי: חבר'ה, איציק וסתיו, אתם צודקים - - -
יצחק כהן: לא, אני מברך על - - - היא עושה קצת סדר בג'ונגל.
יצחק כהן: היא בסדר.
סתיו שפיר: רק שאלת הבהרה.
סתיו שפיר: רק רגע.
סתיו שפיר: היום יש שתי חברות שמגיעות לרף וגם זה בקושי, והשאלה היא, אם אנחנו נציב עכשיו רף מקסימלי שהוא כל כך גבוה, והרי ההצעה הראשונה שלכם הייתה של 0.15 והשאלה היא למה לא להוריד?
סתיו שפיר: אם אנחנו כבר קובעים רף, נקבע אותו נמוך יותר, כדי שחלילה לא יקרה שעכשיו כל החברות יקפצו למעלה.
<דורית סלינגר: תיכף אני אסביר, אבל קודם כל אני רוצה שתזכרו שהיום ללא מגבלה לא כום קפצו מעל הקו הזה.
סתיו שפיר: אבל ברגע שתהיה מגבלה - - -
<דורית סלינגר: אבל אני רוצה להגיד למה - - -
ניסן סלומינסקי: סתיו, את צודקת בשאלה ואני אגיד לך את התשובה הפשוטה, אחרי כל ההסברים המלומדים שלה, זו פשרה שהיא הייתה צריכה לעשות עם אחרים.
סתיו שפיר: אבל למה?
<דורית סלינגר: לא, אני רוצה להסביר.
<דורית סלינגר: הכוונה היא גם לא לחולל זעזועים בשוק.
<דורית סלינגר: אני מדברת בצורה מאוד גלויה וכנה.
<דורית סלינגר: אנחנו לא מעוניינים ליצור זעזועים בשוק ולכן ההצעה שלנו הלכה לא ל-0.3.
סתיו שפיר: אבל אפילו ה-0.15 לא היה מייצר זעזוע.
<דורית סלינגר: לא, אבל אם את היית באה ב-0.25 - - - אחת החברות הגדולות בשוק הישראלי היא חברה כמו מגדל.
<דורית סלינגר: היא הגיעה ל-0.25% וזה הרבה כסף.
<דורית סלינגר: אם היית באה וחותכת בו זה היה גורם - - - הכוונה הייתה לבוא ולא לזעזע את השוק.
<דורית סלינגר: ואני רוצה להגיד עוד משהו, למרות המגמה שלי לשים תקרה להוצאות האלה, אני לא באה ואני אומרת לכם שאני נגד הפיזור הזה, אני חושבת שברמת פיזור סיכונים זה בסדר להשקיע בנכסים שונים.
<דורית סלינגר: אין כאן איזה שהיא אמירה של אגף שוק ההון שסוג ההשקעות האלה הוא פסול.
<דורית סלינגר: ממש לא.
<דורית סלינגר: אני גם לא מצפה, למרות השיח שהיה פה, לבוא ולפתח מומחיות בתחומים מאוד נשלטים ומאוד ספציפיים בכל אחד מהגופים.
<דורית סלינגר: יש דברים שבהחלט אני כן מצפה.
<דורית סלינגר: אני מצפה שבהשקעות בישראל אין מצב שגוף מוסדי לוקח אאוט סורסינג.
<דורית סלינגר: אני חושבת שבהשקעות בישראל - - -
סתיו שפיר: אבל זה לא עונה על השאלה.
<דורית סלינגר: הסברתי לך, ה-0.25% הוא בא כדי לא ליצור - - -
סתיו שפיר: אבל, שוב, אנחנו מסתכלים על הגרף ואנחנו רואים שגם 0.15 לא היה מזעזע את השוק.
<דורית סלינגר: לא, את היית צריכה פה ליישר, ואני אסביר לך גם למה.
<דורית סלינגר: אף חברה לא תישאר ב-0.15, כי כשהיא יודעת שהמגבלה היא 0.15 היא תשאיר לה איזה שהוא מרווח ביטחון בשביל מה שנקרא השנים הבאות, השנה הבאה, להזדמנויות של תקורות.
<דורית סלינגר: לכן אם היינו שמים מגבלה של 0.15 השוק היה מתייצב אולי על 0.12 פלוס רעשים שהיו פה כדי להתאים את התיק, ולא לזה הכוונה.
סתיו שפיר: אבל תשימי מגבלה על 0.25 והשוק יתייצב על 0.25.
<דורית סלינגר: אני לא חושבת.
<דורית סלינגר: אני אגיד לך תשובה.
<דורית סלינגר: יש גוף כמו ילין לפידות שזה לא באסטרטגיה שלו בכלל.
<דורית סלינגר: הוא קופת גמל, לא באסטרטגיה שלו להשקיע בחוץ.
<דורית סלינגר: הוא חושב שכל המידע אצלו והוא עושה את זה.
<דורית סלינגר: זה מאוד ספציפי לטעמים של הגופים.
<דורית סלינגר: אין פה איזה שהוא גליק גדול לבוא ולהגיד, 'אוקיי, אז עכשיו פתוח לפנינו'.
<דורית סלינגר: זה לא כסף שמגיע לגופים המוסדיים, זה מגיע למנהלים חיצוניים.
<דורית סלינגר: לכן אני לא חושבת שכל השוק הזה יהיה ב-0.25.
<דורית סלינגר: וגם אנחנו בהוראת שעה ונבדוק את הדברים האלה, ואם נמצא שזה משהו שהוא לא נכון לשוק אז אנחנו נפעל בהתאם.
מיכל בירן: דורית, יש לכם חישובים של כמה זה עולה לאדם הסביר שמרוויח משכורת ממוצעת, ה-0.25 הזה?
<דורית סלינגר: תיכף אני אתן מה זה אומר.
<דורית סלינגר: זה הפוטנציאל.
<דורית סלינגר: הבר האדום הזה זה פוטנציאל ההשקעה הנוסף שיש לגופים שמתחת ל-0.25, ואם אתם רוצים לראות את זה במספרים, בעצם אנחנו מדברים על תוספת השקעות בתחומים הספציפיים האלה שהם השקעות בחו"ל וקרנות, פרייווט אקוויטי וכו', של כ-50 מיליארד ₪ בשנה.
<דורית סלינגר: כלומר אם כל הגופים יתיישרו, ואני לא חושבת שכולם יתיישרו, כלפי ה-0.25 יש פה פוטנציאל השקעות של כ-50 מיליארד ₪ ב-2014, ב-2015 כ-55 מיליארד ₪.
מיכל בירן: זה לא פוטנציאל השקעות, הם יכולים להשקיע גם בלי לשלם את זה.
<דורית סלינגר: ברור.
מיכל בירן: יש פה פוטנציאל של כמה עוד עמלות הם יכולים לשלם עם הכסף שלי.
<דורית סלינגר: זו הערה נכונה.
<דורית סלינגר: העמלות שאפשר להטיל על החוסכים עד ל-0.25 יכולות להניב השקעות נוספות.
<דורית סלינגר: זו הערה מאוד נכונה שאמרת, כי בסך הכול אנחנו מאמינים שהגופים המוסדיים מנהלים כסף בנאמנות עבור החוסכים וחושבים על המיטב לטובת החוסך.
זהבה גלאון: קודם כל הם חושבים על עצמם.
<דורית סלינגר: רק המגבלה, אני רוצה להגיד מה אנחנו מציעים, אנחנו מציעים מגבלה של הוצאות ישירות מהנכסים בגובה של 0.25%.
<דורית סלינגר: גופים שנמצאים מעבר למגבלה הזאת, שכרגע ראיתם שזה גוף אחד יחיד, כמובן לא יצטרך למכור נכסים לא סחירים שהוא רכש, אחד, קשה לממש נכסים לא סחירים, שתיים, אנחנו לא רוצים לחולל פה איזה שהן מהומות.
מיכל בירן: יש לי שאלה קטנה.
מיכל בירן: הוא מקודם אמר, 'ומה אם הוא רוצה את הגרניום?
מיכל בירן: ' יש לי שאלה, האם מחויבים הגופים האלה, שהחליטו על דעתם להוציא מהכסף שלי את הכסף הזה כי הם מרגישים שהם צריכים ייעוץ מחו"ל, האם יש להם איזה שהיא חובה להודיע לי שהם הוציאו את הכסף הזה מכספי?
<דורית סלינגר: כבר אני מתייחסת.
זהבה גלאון: עד עכשיו לא?
<דורית סלינגר: לא כי הם עשו כנגד ה - - -
ניסן סלומינסקי: רגע, ניתן לכם לדבר.
רוברט אילטוב: אני התכוונתי לזה שאם את רוצה את הגרניום את פונה אליהם.
מיכל בירן: סבבה, ואם אני לא רוצה?
מיכל בירן: למה אני צריכה לשלם?
מיכל בירן: לא מעניין אותי אם יש גרניום, רציתי גינה.
רוברט אילטוב: זה משהו אחר.
רוברט אילטוב: אם את לא רוצה את לא - - -
מיכל בירן: וזה רוב הציבור.
<דורית סלינגר: מיכל, אני אענה.
<דורית סלינגר: אנחנו לא מכניסים במגבלה הזאת הוצאות בגין השקעה בנדל"ן תוך כוונה לבוא ולעודד את התחום.
<דורית סלינגר: תשתיות, רובי, לשאלתך, אני חושבת שתשתיות זה פרויקטים מצוינים למשקיעים מוסדיים.
<דורית סלינגר: הם ארוכים, הם לתקופות של 15 עד 20 שנה, לרובם יש הבטחת הכנסה מן המדינה וכיוצא בזאת ולכן אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה שם, וכמובן דמי הצלחה בגין קרנות השקעה.
<דורית סלינגר: מי שמכיר קרנות השקעה, יש שם מודל של 2% דמי ניהול שוטפים ובמידה ויש הצלחה במימוש החזקה, חלוקה של 20-80, ה-20% האלה לא נשארים.
בועז טופורובסקי: בשלושת אלה אין מגבלה?
<דורית סלינגר: בשלושת אלה אין מגבלה.
<דורית סלינגר: עכשיו נשאלו פה כמה שאלות.
<דורית סלינגר: כל 0.5% גורע מהחיסכון הפנסיוני של הפרט, בהנחות מסוימות של הכנסה של ה - -
<דורית סלינגר: כל חצי אחוז שגובים הוצאות נוספות זה בסביבות בין 150,000 וקרוב ל-200,000 ₪ מהחיסכון הפנסיוני שלו.
<דורית סלינגר: כלומר יש משמעות גדולה מאוד למזעור עלויות.
<דורית סלינגר: לשאלתך שלך, אנחנו עומדים להוציא דף לעמית, ברור יותר, פשוט יותר, שיסביר מה יש לו.
<דורית סלינגר: אנשים לא יודעים מה יש להם.
<דורית סלינגר: מה הוא משלם, מה הוא משלם בסך הכול הכולל, לא רק דמי ניהול, בסל הוצאות במספרים, כדי שאפשר יהיה לראות בדיוק מה שילמת ומה קיבלת.
<דורית סלינגר: את לא תאהבי את מה שקיבלת או מה ששילמת?
<דורית סלינגר: יהיו לך את הנתונים של הגוף שאצלך, יהיו לך נתונים של גופים אחרים, תחליטי תעברי.
מיכל בירן: בסדר, אני כן מבקשת, אם אתם כבר עושים את זה, שלפחות על כל שטות, כל שר שרוצה שיידעו שהוא עשה איזה רפורמה מספר מה הוא עשה, אני רוצה שהעמית באמת יידע, בלי לקרוא את האותיות הקטנות ב - - -
<דורית סלינגר: לא, זה לא באותיות הקטנות.
<דורית סלינגר: זה לא מעבר לדף.
<דורית סלינגר: אנחנו עומדים להוציא את זה בזמן הקרוב.
<דורית סלינגר: בוא נגיד ככה, בדיווחים של 2014 יהיה לך בדיוק מה את זכאית, איזה קצבה יש לך, איזה חיסכון, איזה ריסק, כמה שילמת דמי ניהול, כמה שילמת הוצאות אחרות, סך הכול כמה שילמת ואת התשואה.
מיכל בירן: לדעתי אם הציבור יידע שהוא מפסיד 150,000 ₪ על הדבר הזה, הקווים הטלפוניים של כל קרנות הפנסיה הולכים לקרוס.
ניסן סלומינסקי: מיכל, את תשמעי אחר כך את יוג'ין והוא יגיד לך שכנגד ה-200,000 האלה יכול שיראו לך רווח, סתם נניח, של 500,000 - - -
מיכל בירן: סבבה, אז שיראו רווח.
ניסן סלומינסקי: הם יראו רווח.
ניסן סלומינסקי: נניח התיק עשה השנה 7%, אז גם אם הורידו את זה עדיין נשאר לך 5%, אפילו אם לקחו - - -
מיכל בירן: ואם התיק עשה 3%?
ניסן סלומינסקי: זה שאני אמרתי, גם ב-3% יש לך עוד 50% רווח, אבל הטיעון שלי - - -
מיכל בירן: מה שיוג'ין הולך לעשות זה לנסות למרוח אותנו - - - כי אתם תצטרכו להרים את הידיים שלכם.
ניסן סלומינסקי: אבל הטיעון שלי זה - - - לא, מיכל, לכן אני רוצה שיעשו את זה כדי להרוויח, אבל שהם ישלמו.
מיכל בירן: השאלה אם תעמוד על זה.
ניסן סלומינסקי: שהם ישלמו, זו הנקודה.
סתיו שפיר: - - - מעניין אותי ואולי היה נכון לענות על זה, מה היא חובת הדיווח שלכם בכלל לוועדה בסוגיות האלה?
סתיו שפיר: כי אם עכשיו מעלים את זה ל-0.25 ו אומרים שכל החברות פתאום יקפיצו את ה - - -
ניסן סלומינסקי: לא מעלים, עד היום אין מגבלה.
ניסן סלומינסקי: ההיפך - - -
סתיו שפיר: בסדר, קובעים תקרה, אבל אתה יודע מה קורה כשקובעים תקרה.
סתיו שפיר: אתה קובע תקרה גבוהה מדי, אז אתה בעצם מייצר את - - -
ניסן סלומינסקי: רגע, יש כאן שני נושאים.
ניסן סלומינסקי: קודם כל אם לקבוע תקרה או לא, שעל זה יש מלחמת עולם, והדבר השני מה הוא גובה התקרה.
ניסן סלומינסקי: אז בואו נתקדם לאט לאט.
<דורית סלינגר: אבל אני רוצה לציין שזו הוראת שעה לשנתיים, זאת ההצעה.
<דורית סלינגר: הוראת שעה לשנתיים זה בא ואומר שצריך לבוא ולהחליט אחרי שנתיים מה עושים עם זה.
<דורית סלינגר: לכן בוודאי שיהיה דיווח לוועדה, אנחנו נעקוב, כי זה מאוד מעניין אותנו לבוא ולראות איך זה בא לידי ביטוי בפועל ומה הדברים.
<דורית סלינגר: הציבור יעקוב, כי הנתונים יהיו שקופים לו.
מיכל בירן: הציבור לא יעקוב.
<דורית סלינגר: התקשורת תעקוב.
<דורית סלינגר: בין היתר.
<דורית סלינגר: יש לה תפקיד בדברים האלה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נעקוב.
<דורית סלינגר: ועדת הכספים תעקוב.
<דורית סלינגר: לכן אני חושבת שלדברים האלה יש בהחלט - - - אני חושבת שלשקיפות יש - - - אני חושבת שאני סיימתי.
זהבה גלאון: בהוראת שעה יש חובת דיווח לוועדה?
סתיו שפיר: לא, אין.
סתיו שפיר: אין חובת דיווח.
ניסן סלומינסקי: רגע, רבותיי, דקה.
סתיו שפיר: אין חובה לדווח - - - כי אנחנו חייבים להבין - - -
ניסן סלומינסקי: יש משהו יותר קודם.
סתיו שפיר: ניסן, זה עצה לך, אנחנו חייבים להבין מה השתנה בהוראה הזו.
ניסן סלומינסקי: אני יודע, אבל יש לי דבר עוד לפני כן.
ניסן סלומינסקי: קודם כל הנושא של היציבות של השוק.
ניסן סלומינסקי: כלומר אם לשנתיים והגופים כאן הולכים על תקופה ארוכה, אז המשמעות היא שאף גוף לא ייכנס לשום תהליך כי הוא לא יודע מה יקרה בעוד שנתיים, אולי בעוד שנתיים יבטלו את ההגבלה ואולי ישימו את ההגבלה על אפס.
ניסן סלומינסקי: לכן תדברי רגע על הנושא של היציבות.
<דורית סלינגר: אני חושבת שברור לגמרי שכל דבר שייעשה - - - אתם רואים מה אנחנו עושים עכשיו, אנחנו לא נבוא למצב כזה שגוף יצטרך לבוא ולמכור את ההחזקות שלו בגלל מעבר מתקרה כזאת לתקרה אחרת.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת מי שהתחיל בתקרה מסוימת, עם זה הוא ימשיך.
<דורית סלינגר: או תקופת התאמה, או בנכסים הלא סחירים שהוא כבר השקיע בהם.
<דורית סלינגר: אין מצב שגוף יידרש למכור נכסים לא סחירים.
<דורית סלינגר: זה לרעת העמיתים, הדבר הזה.
<דורית סלינגר: אנחנו לא נפגע בעמיתים.
<דורית סלינגר: הרי כל הנושא הוא טובת העמית ולכן - - -
סתיו שפיר: אבל גם התקרה הזו עלולה לפגוע בעמיתים.
<דורית סלינגר: היא עלולה לפגוע בעמיתים והיא עלולה לא לפגוע בעמיתים, מפני שיש פה גם סיכון וגם סיכוי.
<דורית סלינגר: לכן בסוף היום, אני אמרתי, כל החלטת השקעה שעושה גוף מוסדי עשויה לפגוע בעמיתים, כי יכול להיות שההשקעה הזאת היא לא מוצלחת.
<דורית סלינגר: דיברנו כבר, אין מצב של ביטחון של מאה אחוז שכל ההשקעות נעשות הן מוצלחות או שהן מניבות שיעור תשואה מינימלי.
<דורית סלינגר: אין לנו מצב כזה.
<דורית סלינגר: לכן גם סוג ההשקעות האלה הוא מן הסוג הזה.